PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G, 121. - Spergularia. 



trasovats, més llargs que'ls sèpals; io-5 estams; càpsula ovoido-cònica, grossa, un 

 terç més llarga que' I cal\e; Wqvovs lenticular-discoidals, totes circuídes d'ampla 

 ala blanca. 



Geografia. — Terrenos arenosos salobrenchs : litoral de Barcelona, }*rat de Llobregat, 

 Blanes, Rosas y Castelló d'Empuries; Horta de Lleyda; vores de l'estany d'Ibars. = Marges 

 del Llobregat, Urgell (Csta.); frontera d'Aragó (Losc); Empúries, S. Pere Pescador (Vay.); 

 Pons, Cardona (Bub.). — Abril-Setembre. 



454. = Sp. Dillenii Lebel. — Sp. media,var. 

 heterosperma Gr. et G. 



{dedicada a l'autor botànic John Jac. Dille- 

 nius, 7/52; heterosperma : per les dugués classes 

 de llevors.) 



Sinonímia. — Cast., hierba de las calenturas o 

 de las golondrinas. 



Anual, bienal o perennant; troncs de 1-2 dm,, 

 ascendents, ancipitats o sigui amb 2 anguls aguts, 

 simples o ramificats, glabres inferiorment y pu- 

 bescent-glandulosos a la part superior; fulles li- 

 nears, un poc carnoses; estipules curtes, ovato- 

 agudes; flors rosades, en cimes unípares o irregu- 

 lars, ±z fulloses a la base; pedicels iguals a la càp- 

 sula poc 7nés llargs; sèpals ovats, obtusos, escariosos al marge; pètals oblongs, 

 més curts que els sèpals; càpsula ovoido-cònica, apenes exserta; la major part de les 

 llevors àpteres y piriformes; les demés alades, suborbiculars. 



Geografia. — Terrenos arenosos salobrencs : litoral de Barcelona, a càn Tunis; arenals 

 d'Olesa de Montserrat. = Pla de Llobregat; cap a Banyoles, provincià de Lleyda (Csta.); 

 frontera del Baix Aragó (Losc). — Abril-Setembre. 



455- " Sp. Nicaeensis Sarato. — Sp. pur» 

 purea Lebel. 



{del llatí Nicaea, ciutat de la Liguria (Nice); 

 purpureus, pel color rosat de les flors.) 



Perennant, troncs de io-i5 cm., bastant robus- 

 tos, glabres a la part interior y pubescent-glandu- 

 losos a la superior, prostrato-ascendents, fulles li- 

 nears, les caulinars llargues, quasi tan com els 

 entrenusos, les florals curtes, estipules triangu- 

 lars, agudes, d'un blanc apagat, flors rosades, bas- 

 tant grans, en cimes bípares, pauci/lores, poc fu- 

 lloses o afiles, pedicels filiformes, els inferiors 

 aprop de 2 veg. més llargs que' I calí{e, pètals 

 ovato-oblongs, de 4-5 mm., ^/j més llargs que'ls 



sèpals, càpsula ovoido-cònica, un poc més llarga que'l calze, llevors totes àpteres, 



piriformes. 



Geografia. — Terres incultes, vores dels camins : S. Vicens de Castellet, aprop de la 

 confluència del Llobregat amb el Cardener. — Abril-Setembre. 



328 



