FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 121. -Spergularia. 



456. = Sp. longipes Rouy. — Sp. rubra 

 Pers. Y longipes Lange. 



{del llatí longipes, de longus, y pes, pedis; de 

 peus llargs; per la longitud dels pedicels infe- 

 riors; adjetiu llatí ruber, rubra, rubrum, ver- 

 mell; pel color de les flors.) 



Perennant, troncs de 1-2 dm., ascendents, ra- 

 mificats, únicament pubescent-glandulosos a la 

 part superior, de entrenusos llargs, fulles linear- 

 filiformes, apiculades, estipules ovato-triangulars, 

 llargament cuspidades, flors rosades, petites, en 

 cimes bípares o unípares, fulloses, llargues y 

 multi/Iores, formant el conjunt una ampla panot- 

 xa; pedicels capilars, estesos o refractats, general- 

 ment unilaterals, els inferiors 3-5 veg. més llargs que'l cal^e, sèpals oblongs, 

 obtusiúscuis, escariosos al marge, pètals de 3-4 mm., més llargs que Is sèpals; 3-5 

 estams, càpsula ovoide, quasi igual al cal^e, llevors totes àpteres, piriformes, 



Rassa Sp. pingliis Rouy. — Fulles estretament linears, pedicels inferiors 2-3 ve- 

 gades més llargs que'l calze, pètals més curts que'ls sèpals. 



Geografia. — Terres arenoses de la regió mediterrània : la rassa Sp. pinguis Rouy- 

 Sp. rubra |3 pinguis Fenzl, a Tarrassa, vores de la riera del Palau. — Abril-Seiembre. 



457- "Sp. rubra Pers. — Sp. rubra, a caiii' 

 pestris Fenzl. 



{del llatí ruber, rubra, rubrum, roig; pel color 

 rosat de les f ors.) 



Sinonímia,. — Herba vermella, herba passare- 

 l•la; cast., esparcilla encarnada. 



Anual o bienal. troncs de 5-i5 cm., ajegutsy as- 

 cendents, molt pubescent-glandulosos a la part 

 superior; fulles linears, curtes, planes, subapicu- 

 lades, estipules ovato-acuminades, albo-argenti- 

 nes, flors rosades, petites (3 mm.), en cimes uní- 

 pares, fulloses, clares, pedicels filiformes, oberts, 

 més curts o poc més llargs que les flors; sèpals 

 oblongs, obtusos, escariosos al marge, pètals iguals 



als sèpals o més curis, j-io estams, càpsula ovoide, igual al calze; llevors totes 



àpteres y piriformes. 

 Subsp. Sp. atheniensis Aschers. — Estipules subtriangulars, mates; pedicels 



més curts que la càpsula, flors nombroses, en cimes unípares, apretades, pètals més 



curts que'ls sèpals, llevors fusco-grisenques. 



Geografia. — Terres arenoses : desde la costa fins a les parets del Santuari de Núria; 

 S. Hilari; Montsolí y les Guilleríes. = Montseny, Olot, la Cerdanya, Prats de Molló, Re- 

 quesens, Castelló, Rosas, Medas, Torruella (Vay.). 



La subsp. Sp. atheniensis Aschers. — Sp. campestris Wk. et Lange, al litoral de Barce- 

 lona, arenals del Camp de la Bota. — Abril-Maig. 



339 



42 



