FLORA DE CATALUNYA 



Família i5/-ELATINIES dumort. 



(De Elatine, que es el genre que li dona nom.) 



Flors blanques o rosades, petites, hermafrodites, regulars, axilars, sentades y 

 verticilades, o peciolades y solitàries, 8-4 sèpals soldats a la base, 3-4 pètals sentats, 

 6-8 estams, 3-4 estils curts; fruit càpsula globuloso-deprimida, 3-4-locular, septicida; 

 llevors cilindroides, rectes o poc encorvades, amb varies costelles longitudinals y 

 estríes transversals : herbes de terres humides o inundades, glabres, de tronc radi- 

 cant, fulles enteres, oposades o verticilades, acompanyades de petites estipules 

 membranoses. 



Genre 122.-ELATÍNE L. 



(Del greco-llatí l\oTtvT\, fem. de èXótivoc;, de abet; per la forma y disposició de les fulles.) 



Plantes perennes, robustes, fulles y flors verticilades y sentades, 



459. E. alsinastrum. 



Plantes anuals, primes, fulles oposades, les inferiors totes peciolades, flors 



alternes, solitàries y peciolades 2. 



3 sèpals, tan o més llargs que la càpsula, 3 pètals més llargs que'ls sèpals, 

 6 estams, 3 estils, càpsula de 3 valves 460. E. hexandra. 



4 sèpals, una vegada més llargs que la càpsula, 4 pètals més curts que'ls sè- 

 pals, 8 estams, 4 estils, càpsula de 4 valves . . 461. E. macrópoda. 



459. ■ E. alsinastrum L. 



{de àlsine, nom d'una cariofilacia, amb la termi- 

 nació despectiva astrum aplicada a varies plantes 

 per a indicar alguna semblansa.) 



Perenne, tronc de 1-4 dm., robust (3-5 mm. de 

 diàmetre), fistulós, radicant a la base, ascendent, 

 simple o ramificat, d'entrenusos curts, fulles ver- 

 ticilades, les inferiors sumergides, linears, i-ner- 

 ves, formant verticils de 6-10; les superiors ova- 

 des, 3-5-nerves, amb verticils de 3-5; flors blan- 

 ques, verticilades y sentades; calze 4-fit, 4 pètals, 

 més llargs que'ls sèpals, 8 estams, 4 estils, càpsula 

 4-locular, dehiscent per 4 valves, llevors quasi 

 rectes. 



Geografia. — Llacunes y llocs inundats: ala Cerdanya francesa, Montlouis, Font Romeu, 

 Madràs, e/ a/íí»í (Lap., Gr. et G., Compy., Gaut.). Es quasi segura la seva existència a la 

 Cerdanya espanyola. — Juny-Setembre. 



33» 



