FLORA DE CATALUNYA 



Linacies. 



G. 123. - Linum. 



del Munt; Palautordera, Montseny, Cadaqués, anant al cap de Creus; Tossa = San Fost, 

 Caldes de Montbuy (Csta.); Vich (Masf.); Ribas (Vay.); freqüent a la Sellera (Cod.); Giro- 

 na, S. Pere Pescador, Llansà, Surroca, Olot, Prats de Molló (Bub.). — Maig-Juliol. 



467. » L. strictum L. 



{del llatí strictus, dret; per la direcció dels seus 



troncs.) 



Anual; troncs de 1-4 dm,, robustos, n'gits, drets 

 o ascendents; + pubescents per la cara interna; 

 fulles lanceolato- linears, molt agudes y escabroses 

 al marge, i-nerves; flors grogues, petites, en glo- 

 mèruls terminals, formant un ample corimbus; 

 pedicels gruixuts, més curts que'l calze; sèpals 

 lanceolats, llargament acuminats, i-nerves, care- 

 nats; pètals d'un groc bonic, una tercera part més 

 llargs que'ls sèpals; estigmes capitals; càpsula pe- 

 tita, ovoide, la meitat més curta que'l calze. 



Geograjia. — Freqüent per camps y terres de conreu, desde la costa fins al Bergadà, Ri- 

 bas, Olot, Empordà, Urgell, et alibi. = San Feliu de Guíxols (Bub.); S. Julià del Llor 

 (Cod.); Vich (Masf.). — Maig-Juliol. 



468. » L. campanulatum L. 



(novament formada del //aíí' campana, que té entre 

 nosaltres el mateix significat; per la forma acam- 

 panada de la corola.) 



Perenne, de rizoma llenyós, troncs de 1-2 dm., 

 drets o ascendents, angulosos, glabres; fulles in- 

 feriors y les dels troncs estèrils, espatulades, les 

 caulinars superiors lanceolades, agudes, alternes, 

 excepte les últimes florals, que son suboposades, 

 enteres o denticulades, y rodejades d'un marge 

 cartilaginòs y transparent, amb dugués petites 

 glàndules estipuli formes a la base; flors d'un groc 

 ecraci, grans, en cimes corimbiformes, pedicels 

 molt curts, gruixuts, sèpals I anceo lat o-acumi nats, i-nerves, + pestanyoso-glan- 

 dulosos, pètals trasovats, 2-3 veg. més llargs que'ls sèpals, soldats per les un- 

 gles; estigmes claviformes, càpsula ovoido acuminada, un poc més curta que'l 

 calze. 



Geografia. — Terres incultes, àrides : Còdol Rodon, aprop de Prats de Rey (Puigg.!); 

 Sopeira (Comprí.!); Solsona (Bub.); de Cardona a Pinós, aprop de la Molsosa (Puj. Cl), 

 Bach de N.* S.* del Fau (Vay.); Roca de les Abelles, aprop de Prats de Molló (Lap., Bub., 

 Vay., Gaut.); Pirineu Oriental (Rouy). — Juny-Juliol. 



337 



43 



