PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Linacies. 



G. 123. - Linum. 



la, glabres; pètals trasovats, aguts, llargament unguiculats, tres vegades més llargs 

 que'ls sèpals; anteres linears; estigmes llargs, subfili formes; càpsula ovoide. 



Geografia. — Boscos, marges y llocs petreo-herbosos de tot el país; desde el plà de Bar- 

 celona fins al Vallés, Penades, la Segarra, Urgell,' Lleyda, Bages, Berga, Bagà, Ribas, e/ 

 a/í6í. = Seu d'Urgell; Tremp, Vich, etc. (Csta.), Pals, Bagur, Torruella, Vidrà, la Cerda- 

 nya (Vay.). — Maig-Juliol. 



473. = L. alpinum L. 



{llatí Alpinus, de Alpes; jtJer la seva habitació a la 

 regió alpina.) 



Perenne, de rizoma sublienyós; troncs de i-5 de- 

 címetres, drets o ajeguts, rodons, estriats, glabres; 

 fulles linear-lanceolades, acuto-cuspidades, 3-ner- 

 ves, amb els dos nervis laterals poc perceptibles y 

 limitats a la base; flors d'un blau viu, grans (2-3 

 cm.), en cimes corimbiformes; pedicels filifor- 

 mes, 2-3 vegades més llargs que'l calze; sèpals 

 de dugués formes, els dos esteriors lanceolats, 

 acuminats, els altres tres amplament ovats, esca- 

 riosos al marge, obtusos o mucronats, tots glabres 

 y 3-5-nerves; pètals trasovats, 3-4 vegades més 



llargs que'is sèpals, denticulats, d'ungla curta; estigmes capitats; càpsula globulosa, 



més llarga que'l calze; planta polimorfa. 



Rassa L. collinum Guss. — Pedúncols fructífers oberts o arquejats; càpsula una 

 vegada més llarga que'l calze; fulles estretament linears. 



Geografia. — Pastures seques de les altes montanyes : Núria, al peu de Finestrelles rr.= 

 Carençà, Costabona(Compy, Vay.); Espinavell, Molló (Vay.); FontdeComps (Lap.); Prats- 

 Balaguer, Cambradases (Bub.); Vall d'Eyne (Gaut.); port de Benasque, r. (Zett.); Artiga de 

 Viella (Llen.l). 



La Rassa L. collinum Guss. — L. austriacum auct. gall. et cat., non L., pels erms y 

 marges herbosos de Bagà, a la vora esquerra del Bastareny, devant de la torra de Sta. Ma- 

 dalena. = Seu d'Urgell (Csta., Bub.); montanyes de Ceret (Compy.). — Juliol. 



474. » L. tenuifolium L. 

 {del llatí tenuis, prim, gràcil; per les fulles me- 

 nudetes y poc consistents.) 



Perenne, de rizoma sublienyós; tronc de i-3 dm., 

 ascendent, rígit, estriat, glabre o subpulverulent 

 a la base; tuUes linear-alesnades, alternes, rígides, 

 i-nerves, subpestanyoses; flors d'un lila pàlit, 

 curtament pedicelades, en cimes corimbiformes; 

 sèpals uniformes, lanceolats, llargament alesnats, 

 pestanyoso-glandulosos, i-nerves; pètals trasovats, 

 enters y curtament acuminats, 2-3 veg. més llargs 

 que'ls sèpals; estigmes capitats, càpsula ovoide, 

 apiculada, més curta que'l calze. 



340 



