PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gen re 124. - RADIOLA L. 



(Del llatí radius, el radi; per la disposició radiant o estrellada de les valves de la càpsula, 

 després de la dehiscencia.) (i) 



Flors tetràmeres, blanques, molt petites, en cimes dicotòmiques; sèpals 2-3-fits, 

 soldats a la base, iguals a la càpsula globulosa, molt petita, de 8 celdes monos- 

 permes; herbes anuals, glabres; tronc filiforme, de 3-8 cm., dicotomat desde la 

 base; fulles oposades, sentades, ovades, agudes, uninerves, esteses. 



475. -R. linoídes Rotd. — R. millegrana 

 Smith. 



{del greco-llati Xívov, el lli, y la desinencia exòi^a, 

 per la semblansa amb un petit lli, especialment el 

 cathàrticum; millegrana, format com millefolia : 

 per les llevors abundants). 

 Sinonímia. — Cast. lino de ermitano. 



Geografia. — Llocs arenoses y humits : Vall d'Aràn, 

 entre Cierp y Esténos, Lés (Coste et Soulié); Empurdà, 

 la Escala (Pourr.); Albères, Colliure y Banyuls (Gaut.). 

 — Juny-Setembre. 



(I) S'ha format com Gratiola, Gladiolus y altres. 



342 



