FLORA DE CATALUNYA 



Malvades. 



G. 127. - Malva. 



480. M. trífida Cav. 



{del llatí trífidus = ter findo, dividit en tres paris; 

 per la forma de les fulles.) 



Anual, arrel cònica de la qual surten un o varis 

 troncs, de 1-2 dm., drets, els laterals estesos cir- 

 cularment y ascendents, pelierissats; fulles pecio- 

 lades, de llim suborbicular, glabres per sobre y 

 setoses per sota, profundament 3-partides, en di- 

 visions subcuneiformes, les de les inferiors trilo- 

 bades y les de les superiors tripartides en lacinies 

 obtuses; estipules lanceolades, curtes y pestanyo- 

 ses, flors d'un rosa clar, blavenques per la desseca- 

 ció, axilars, solitàries; pedúncols més llargs que 

 les fulles, calícul de 2 foliols linears, hispits com 

 el calze; lacinies del meteix ovato-lanceolades, agudes, dretes; pètals trasovats, 

 escotats, 2-3 vegades més llargs que'l cal^e; aquenis glabres, llisos, de cares rugo- 

 ses, escavades, y rodons per l'esquena. 



|3 HETEROPHYLLA Wk. et Gsta. — Planta gràcil, més petita, segments y lacinies 

 de les fulles molt estrets. 



Geografia. — Terrenos arenoses, argilosos y guixencs de la part occidental de Catalu- 

 nya : als voltants de Lleyda, a la serra de Malgovern o de Canyellas y cap a Navès; abun- 

 dant als ermots de la serra de Balaguer, cap a Menàrguens y Torrelameo. = A la Segarra, 

 entre Sanahuja y la Godina; aprop de Balaguer; cap a Lleyda (Gsta.); Artesa de Segre 

 (Jov.!); al baix Aragó y dintre de Gatalunya, cap a Gandesa, Calaceite (Losc,!. Pard.). 



La p HETEROPHYLLA Wk. ct Gsta., a Sanahuja y altres llocs de la Segarra (Gsta.). — Maig- 

 Juny. 



481. »M. althaeoídes Cav. 



{format de althaea, el malvi, y la dessinencia eiSi\<; 

 ae eIòoc,, forma; per la semblansa.) 

 Sinonímia. — Cast., malvilla. 

 Anual, arrel cònica, troncs de i-3 dm., el cen- 

 tral dret y els laterals ajeguts o ascendents, tots 

 pelierissats; pèls tuberculosos a la base; fulles pe- 

 ciolades, setuloses per les dugués cares, les basi- 

 lars llargament peciolades, orbicular-cordiformes, 

 festonades y ih lobades, les caulinars palmati- 

 partides y les superiors tripartides en lacinies lan- 

 ceolato-linears, dentato-asserrades; estipules li- 

 nears, petites, pestanyoso-híspides, flors rosades, 

 amb venes purpuries, pedúncols més llargs que les 

 fulles, calícul de 3 foliols linears hispits, com el calze; lacinies del meteix lan- 

 ceolato-acuminades, molt esteses després de la antesis; pètals cuneiformes, eroso- 

 denticulats, 1-2 veg 7nés llargs que'l cali^e; aquenis glabres, plans per l'esquena 

 y arrugats per les cares. 



347 



