FLORA DE CATALUNYA 



Malvacies. 



G. 127. -Malva. 



Geografia. — Vores de camins, escombreríes, horts y llocs herbosos : general en tot el 

 país, des del litoral fins al Pirineu. 



La Rassa M. ambigua Guss. — a microphylla Rouy, al Prat de Llobregat. = Viladecans 

 (Vay.'; al Bergadà (Puj. G.I); abundant a Castellseràs, sèc. Losc. y Pard., els quals ja no la 

 consideraven específicament distinta de la M. silvestpis. — Abril-Octubre. 



487. ■ M. Nicaeensis AU. 



{de Nicaea, nom llatí de Nice, ciutat de la Ligu- 

 ria.) 



Anual, troncs de 2-5 dm., ajeguis o ascendents, 

 anguloses, ramificats y 4: híspits; fulles llarga- 

 ment peciolades, S-y lobades; lòbuls de les infe- 

 riors curts y obtusos, els de les superiors llargs y 

 acutiúsculs; estipules ovades, petites, pestanyo- 

 ses; flors albo-blavenques, petites, en fascicles axi- 

 lars, pauciflors; pedúncols curts, desiguals, els 

 fructífers oberts o ascendents, foliols del calícul 

 ovato-lanceolats, quasi tan llargs com els sèpals; 

 calze poc acrescent, de lòbuls triangulars, que 

 deixen el fruit al descobert; corola 1-2 veg. més 



llarga que' I cal!{e; pètals espatulats, d'ungla barbuda; aquenis alveolato-reticulats, 



de vores no dentades, glabres o pubescents. 



Geografia. — Vores de camins, hortes y llocs herbosos : freqüent al Vallés. = Pla de 

 Barcelona (Csta.), del Llobregat y de Vich (Masf.I); Torelló (Csta.); Cadaqués (Trem.); la 

 Sellera (Cod.). — Maig-Juny. 



351 



