FLORA DE CATALUNYA 



Genre 129. -ALTHAÉA L. 



(Del greco-llati àXGaío, el mal vi; de aXGojuai, curarse; aludint a les seves virtuts me- 

 dicinals.) 



Flors vermelloses, rosades lilacines, axilars y terminals; calícul de 6-9 foliols, 

 soldats per la base, insert al pedúncol; calze 5-fit; estils filiformes; estigmes seta- 

 cis; fruit poliaqueni, amb els aquenis verticilats al voltant d'un carpófor; plantes 

 herbàcies, de fulles palmatilobades o palmatisectes. 



/ Aquenis subbiloculars, acanalats per l'esquena, de vores esteses en ala estria- 



I / da, flors molt grans, axilars, solitàries o geminades, estipules bífides. 2. 



\ Aquenis uniloculars, ni acanalats ni alats; flors mitjanes, estipules enteres. 3* 



Flors breument pedunculades, foliols del calícul poc més curts que'ls sèpals; 

 lòbuls del calze triangulars, aguts; pètals rosats o purpurins, fulles 5-7 pal- 

 matífides 493- A. rosea. 



Flors llargament pedunculades, foliols del calícul 3 veg. més curts que'ls 

 sèpals, lòbuls del calze lanceolats, pètals grocs, fulles S-y-palmatipartides, 



494. A. ficifolia. 



Pedúncols mulliflors, més curts que la fulla, estipules linears, caduques; 



pètals 2 veg. més llargs que'l calze, planta perenne. 495. A. ofíicinalis. 

 Pedúncols 1-2-flors, més llargs que la tulla, estipules persistents; pètals iguals 



al calze o i veg. més llargs 4. 



Estipules ovato-acuminades, pètals poc més llargs que'l calze, planta anual, 

 erissada de pèls llargs 496. A. hirsuta. 



Estipules linears, pètals 1-2 veg. més llargs que'l calze, planta perenne, de 

 pubescencia estrellada 497. A. cannàbina. 



4 



493. = A. rosea L. 



{del llatí roseus, de color de rosa; pel color do- 

 minant de les seves flors.) 



Sinonímia. — Malva doble o vera; cast., malva- 

 rosa o real, malva del principe, de la reina, Isa- 

 bela, doncella, de los jardines, loca. 



Anual o bíenal, tronc de 1-2 m., dret, robust, 

 simple, medulós, amb pèls estrellats, ■+: abun- 

 dants; fulles peciolades, palmatilobades o palma- 

 tifides, de 5-7 divisions festonades; estipules ova- 

 des, petites, bífides, barbudes, caduques; flors 

 rosades o purpurines, molt grans, axilars, solità- 

 ries, curtament pedunculades; foliols del calícul 

 ovato-triangular, un poc més curts que'l calze, 



de lòbuls d'una meteixa forma; pètals obcordats, 3 veg. més llargs que'ls sèpals, 



barbuts a l'ungla; aquenis un poc rugosos, peluts, pàlits. 



Geografia. — Alguna vegada espontània per les terres de conreus, mes indubtablement 

 escapada de cultius. — Juny-Agost. 



355 



