PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Geraniàcies. 



G. i3i.-Geranium. 



Rassa G. Purpureum Vill. — Flors petites, pètals poc més llargs que'l calze y 

 més estrets, anteres grogues. 



Geografia. — Freqüent per torrents y llocs ombrívols : desde la costa fins als Pirineus, 

 el tipus y la Ras, G. Pubpüreum Vill. — G, Robertianum. — |3 Parviflorum Biv. — Maig- 

 Setembre. 



501. = G. divaricatum Ehrh. 



{del verb llatí divaricare, obrirse estenentse; per 

 les branques obertes y esteses en tots sentits.) 



Anual, tronc de 3-4 dm., ascendent, de bran- 

 ques divaricades, pubescent-glandulós a la part 

 superior, fulles poligonals, palmatifides , de 3-5 

 lòbuls amples, desiguals, un dels laterals més gran, 

 crenato-dentats, estipules y bracieoles molt peti- 

 tes, linear-acuminades, flors rosades, pedúncols 

 biflors, més curts que les fulles; pedicels fructífers 

 reflexes, molt més llargs que'l calze; sèpals ovato- 

 oblongs, obtusiúsculs, mucronulats; pètals tras- 

 ovats, escotats, aproximadament iguals al calze, 

 amb l'ungla curta, no pestanyosa, filaments esta- 

 minals lanceolato-alesnats, pubescents a la base, aquenis peluts, rugosos trans- 

 versalment. 



Geografia. — Llocs herbosos de les montanyes : Prats de Molló (Massot, ex Rouy; Hb. 

 Xatart, ex Gaut.); Canigó (Lap., Gaut.); entre Salardú y Banos (Timb.); Pirin, Orient. 

 (Ccste). — Juliol-Agost. 



502. » G. pratense L. 



{llatí pratensis, de pratum, el prat; per la seva es- 

 tació.) 



Sinonímia. — Cast., geranio quinto y pico de 

 cigüefía quinto. 



Perenne, tronc de 3-8 dm., dret, robust, angu- 

 lós, bifurcat a la part superior, cubert de pèls 

 curts y aplicats, glandulós a l'inflorescència; fu- 

 lles poligonals, palmatipartides, de S-J divisions 

 rombals, pinnatífides; estipules y bracteoles lan- 

 ceolato-linears, acuminades; üors purpurines o li- 

 lacines, grans, en cimes corimbiformes; pedúncols 

 biflors, més llargs que les fulles, pedicels fructí- 

 fers refractats, més llargs que'l calze; sèpals 

 ovato-oblongs bruscament aristats; pètals amplament trasovats, enters, 1-2 vega- 

 des més llargs que'l calze, d'ungla glabra per sobre; filaments estaminals trian- 

 gulars a la base, després alesnats; aquenis piloso-glandulosos, no arrugats. 



Geografia. — Prats de les montanyes : Ribas, la Cerdanya, Núria. = Aprop de Berga, 

 Peguera; cap a Sopeira, Vall d'Aràn y a major elevació (Csta.); Camprodon, Carençà, la 

 Molina, Eyne (Vay.). — Juny- Agost. 



362 



