FLORA DE CATALUNYA 



Geraniàcies. 



G. i3i.-Geranium. 



503. ■ G. silvàticum L. 



(//í2íí' silvàticus, de silva, bosc selva; per la seva 

 estació : silvestre.) 



Perenne, tronc de 3-8 dm., dret, robust, angu- 

 lós, subglabrescent o cubert de pèls llargs y ± 

 oberts, solament glandulósa l'àpex; fulles jpo/íg•o- 

 nals, palmatipartides, de 5-7 divisions rombals, 

 pinnatifides; estipules y bracteoles lanceolato-li- 

 nears, acuminades; flors purpurines, grans, en 

 cimes corimbiformes; pedúncols biflors, més llargs 

 que les fulles, pedicels fructífers, drets, més 

 llargs que'l calze; sèpals ovato-elíptics, obtusos, 

 llargament mucronats; pètals trasovats, 1-2 vega- 

 des més llargs que'l calze, d'ungla peluda per 



sobre-, filaments estaminals lanceolato-alesnats; aquenis piloso-glandulosos, no 



arrugats transversalment. 



Geografia. — Prats y boscos de les montanyes : Montseny, tocant a Sta. Fe y al peu del 

 turó de l'Home; Baga de Segalés, al Bergadà; Ribas, la Cerdanya, Núria, al peu de la Creu 

 de'n Riba. = Boscos de Camprodon; montanyes de Ciuret; Collsacabra, Tragurà, Platra- 

 ver, Puigsacau (Vay.); Setcases (Isern!); Vall d'Eyne (Bub:); port de Benasque (Zett.) y 

 de Pallars (Lap.). — Juny-Agost. 



Una planta que en Maig de 1886 cullírem a la Font de la Cirera, cap a l'Ubach, sembla 

 una rassa/7i7osa de la E. Parviflorum Knaf. 



504. ■ G. phaeum L. 



{del grec rpawc,, a, óv, amb dessinencia llatina; fosc, 

 pel color de les flors.) 



Perenne, rizoma gruixut, nuós, tronc de 2-5 dm., 

 dret, simple o bifurcat, pelut, fulles poligonals, 

 palmatijides, de b-j lòbuls oblongo-rombals, fon- 

 dament inciso-dentats; estipules lanceolato-acumi- 

 nades; flors nigro-violàcies, grans; pedúncols 1-2- 

 flors, més llargs que la fulla, opositifolis, pedicels 

 fructífers molt més llargs que'l calze, drets o bé 

 oberts; bracteoles petites, linears obtuses, barbu- 

 des; sèpals elíptico-oblongs, mucronats, amb al- 

 guns pèls llargs; pètals orbiculars, enters, molt 

 oberts, més llargs quel calze, peluts a l'ungla; 



filaments estaminals lanceolato-alesnats, pestanyosos a la base; aquenis pubes- 



cents, fortament arrugats transversalment. 



Geografia. — Boscos y prats de les montanyes : Vall de Comprodón (Bolós, Vay.); Sant 

 Martí del Canigó (Lap.); Vall d'Aràn, prats de Bosost (Compnl); Luchon (Zett.); Artiga de 

 Lin (Llen.l). — Juny-Juliol. 



363 



