FLORA DE CATALUNYA 



Geraniàcies. 



G. i3i.-Geranium. 



dicals, orbiculars, palmatipartides, de 5-j segments cuneiformes, 2-3 dentats, 

 llargament peciolades, subcoriàcies, pubescents, d'un vert cendrós; estipules lan- 

 ceolades; üors vennelloses, grans; pedúncols 1-2-flors, més llargs que les fulles; 

 pedicels fructífers llargs, desiguals, drets o inclinats; sèpals elíptico-oblongs, ob- 

 tusos, mucronats, pubescents; pètals trasovats, no llargament cuneiformes, es- 

 cotats, 1-2 veg. més llargs que'l calze, d'ungla pestanyosa; filaments estaminals 

 lanceolato-alesnats, pestanyosos a la base; aquenis pubescents, amb una arruga 

 transversal a l'àpex. 



Geografia. — Pastures y roques elevades en el Pir. Cenlr. : Montanyes de Benasque y 

 Castanessa (Villiers); Bielsa (Comprí.); abundant a les pastures alpines (Zeit.); Mont Cour- 

 bison, Comagireta, aprop de Montgarri. (^Llen.!).— Juny-Agost. 



Geraoluin sanguineum. 



508. - G. sanguineum L. 



{del llatí sanguineus, sanguinós; pel color de les 

 Jlors.) 



Sinonímia. — Agulles, bec de cigonya o de grua; 

 cast., aguja sangrienta, pico de cigüena;/r., bec 

 de grue sanguin; /í., geranio sanguigno; al., Blut- 

 wurzel, Blutròsel; angl., bloody crane's bill. 



Perenne, rizoma gruixut, llarg, horizontal, 

 troncs de 1-4 dm., ajeguts o ascendents, rodons, 

 ramificats, jt?e/M/s; fulles orbicular-reniformes,/?^/- 

 tnati-partides, de 5-7 divisions cuneiformes, 2-3- 

 fides; estipules ovato -agudes; flors purpurines, 

 grans; pedúncols uniflors, 1-2 veg. més llargs que 

 les fulles; pedicels fructífers reflexes, i-3 veg. més 

 llargs que'l calze; bracteoles lanceolato-acuminades; sèpals elíptics, obtusos, aris- 

 tats, amb alguns pèls llargs; pètals trasovato-cuneiformes, escotats, 1-2 veg. més 

 llargs que'l calze, d'ungla curta y pestanyosa; filaments estaminals lanceolato- 

 alesnats, pestanyosos a la base; aquenis jpe/Mís, finament glandulosos, barbuts, no 

 arrugats. 



Geografia, — Boscos àrits y llocs herbosos : Montcada, S. Fost, Reixach y altres llocs 



de la cordillera litoral; S. Pere Sacama, sobre Olesa de 

 Montserrat; Gelida, cap a Masgranada; Empalme, Sils 

 y Vidreras del Baix Empordà. ==Aprop de Berga (Csta.); 

 Olot (Bolós, Tex.); Prats de Rey (Puigg.); Manresa, rie- 

 ra de Rajadell (Font); regió subpirenenca de Núria; 

 Puigneulós, Ciuret, S. Hilari; la Cerdanya (Vay), aprop 

 de Figueras (Senn.); S. Martí Sapresa (Cod.!). — Mg-Jul. 



509. « G. columbinum L. 



(llatí columbinus, de columba, el colom; per la 

 se?nblansa més o menys remota dels pedicels amb 

 el peu de dita au.) 



Sinonímia. — Cast., pie coiumbino, pico o pie 

 de paloma, pata de perdiz;/r., bec, pied ou patte 

 de-pigeon; it., piede colombino; angl., culverfoot; 

 al., Schartenkraut, Taubenfuss, Sonnenwirbel. 



Geranium columbinum. 



365 



