FLORA DE CATALUNYA 



Geraniàcies. 



G. i3i.-Geranium. 



Geografia. — Prats, vores de camins y llocs pedregosos de les montanyes ; freqüent a la 

 vall de Ribas, Queralps, Núria; Tagast, sobre de Berga; Castellar de'n Huc y tota la regió 

 N. del Bergadà; S. Hilari y Montsolí. = Vidrà, Espinalbet, Collsacabra, Rupit, la Cerdanya 

 y ses montanyes (Vay.); a la vall d'Aràn (Llen.!). — Maig-Septembre, 



512.-G. rotundifolium L. 



{llatí rotundifolius (ap. ApuL); de fulla rodo- 

 na; per la forma de les fulles.) 



Anual, troncs de 1-4 dm., drets o difusos, ro- 

 dons, peluts, glandulosos a la part superior; fulles 

 orbiculars, palmaítfides, de 5-j lòbuls amplament 

 cuneiformes, tnciso-dentats, les inferiors llarga- 

 ment peciolades; estipules y bracteoles lanceolato- 

 linears, bífides o enteres, acuminades, pestanyo- 

 ses, vermelloses; flors rosades, petites; pedúncols 

 biflors, més curts que les fulles; pedicels fructífers 

 reflexes, més llargs que'l calze; sèpals ovats, mu- 

 cronulats, peluts; pètals trasovato-cuneiformes, 

 enters; poc més llargs que'l calze, d'ungla g/aéra; 



filaments estam inals lanceolato-alesnats, glabres o subpestanyosos a la base, aque- 



nis pubescents, barburts, no arrugats. 



Geografia. — Vores de camins y llocs herbosos : freqüent desd'el litoral fins als Piri- 

 neus. — Abril-Juliol. 



513. -G. molle L. 



{del llati mollis, blà, suau, flexible; per la sua- 

 vitat de les fulles.) 



Anual, tronc de 1-4 dm., ajegut o ascendent, 

 rodó, cubert d'abundants pèls blans y oberts, fu- 

 lles orbiculars, palmatifides, de 5-j lòbuls cunei- 

 formes, inciso-dentats, les radicals llargament pe- 

 ciolades, estipules ovato-lanceolades, agudes, pes- 

 tanyoses, albo-verdoses, flors rosades o pur pur ines, 

 petites; pedúncols biflors, opositifolis, més llargs 

 que les fulles; pedicels fructífers reflexes, 2-4 ve- 

 gades més llargs que'l calze; bracteoles lanceolato- 

 linears, agudes, petites, pestanyoses; sèpals ovats, 

 mucronats, peluts; pètals trasovats, escotats, poc 

 més llargs que'l calze, d'ungla curta y pestanyosa; filaments estaminals lanceolato- 

 alesnats, glabres, aquenis també glabres, no barbuts, arrugats transversalment . 



Geografia. — Vores de camins y llocs herbosos : freqüent desde la costa fins al Bergadà, 

 Ribas y Queralps; a les Guilleríes. = Comú a l'Empordà, Olot (Vay.); la Sellera (Cod.); al 

 Pir. Centr., voltants de Luchon (Zett.). — Mars-Juliol. 



367 



