FLORA DE CATALUNYA 



Hipericinies. 



G. i33.-Hypericum. 



Geografia. — Boscos umbrosos y torrenteres : al Vallés, Montserrat, Ubach, S. Llorenç 

 del Munt, Montseny, Berga, Bagà; Olot, Pirineus et alibi. = Girona, Requesens, Coral 

 (Vay.); La Sellera, al peu del Pasteral (Cod.). — MaigAgost. 



535. « H. humifusum L. 



del llatí humi, per terra; 7 fusus, estès; per les 

 branques ajeguaes.) 



Perenne o bienal, troncs de 5-2o cm., íiliformes, 

 ajeguts o ascendents, amb dos línies prominents 

 glabres; fulles ovato-oblongues, petites y subsessils, 

 vorejades de punts negres; solament les superiors 

 amb alguns punts translúcids; flors grogues, peti- 

 tes, en cimes pauciflores, corimbiformes; sèpais 

 ovato-obtusos, desiguals, els dos més petits lanceo- 

 lats, freqüentment vorejats de punts negres o 

 glandulosos; pètals poc més llargs que'l calze; es- 

 tams més curts que la corola; càpsula ovoide, una 

 mica més llarga que'l calze. 



Geograjia. — Terrenos granítics y arenosos humits : Montserrat; Montseny, Riuets de 

 la Costa y font de Briansó; Sant Hilari; Montsolí y Guilleríes; Collet de Tosas; Núria. = 

 Pirineus, Olot; terrenos volcànics de Batet y Sacot; Coll de Vernadell, de Malrem y Roca- 

 bruna; valls de Camprodon y Queralps (Vay.); Lloret de Mar (Bub.); la Cerdanya (Gaut.). — 

 Juny-Agost. 



536. « H. perforatum L. 

 {del llatí perfoTarQ, foradar; aludint a la munió 

 de punts translúcids de les fulles.) 



Sinonímia. — Herba de cop, foradada o de Sant 

 Joan, pericó groc; cast., corazoncillo, hierba de 

 S. Juan, hierba de las heridas, pericón o hiperi- 

 cón;yr., millepertuis, herbe a mille trous; italià, 

 ipericone, erba di San Giovanni, caccia diavoli; 

 al., Johannskraut; angl., hard hay, saint John's 

 grass. 



Perenne, rizoma llenyós; troncs de 2-6 dm., ro- 

 bustos, drets o ascendents, ramiíicats, glabres, 

 amb dugués línies prominents; fulles ovato-oblon- 

 gues o linears, obtuses, vorejades de punts negres, 

 totes amb abundants punts translúcids; flors d'un groc viu, grans, en cimes mul- 

 tiflores, formant corimbus; sèpais /anceo/aís, aguts, puntejats de negre; pètals 

 2 vegades més llargs que'l calze, amb punts negres; estams més curts que la coro- 

 la; càpsula ovoide, 2 vegades més llarga que'l cal^e. Planta polimorfa. 



Var. MiCROPHYLLUM DC. — Fulles petites, linear-oblongues, atenuades a la base; 

 flors més petites; planta de menor talla. 



Geografia. — Comú per vores de camins y llocs herbosos des de la costa fins als Piri- 

 neus. La var. microphyllum DC, a Castelldefels (Senn.l). — Maig-Juliol. 



383 



