PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Oxalidies. 



G. 138. -Oxalis. 



Geografia. — Comú per muralles, marges y vores de camins, des del litoral als Pirineus. 

 — La que referim a la raça navieri Jord., encare que no concorda del tot amb la descripció 

 que'n fa Rouy, a Tarrassa, r., abundant als llocs herbosos y canyars del Papiol. = Navar- 

 cles, terme de Manresa (Puj. C.I). Juny-Octubre. 



N. B. — Als erms v marges del nort de Tarrassa es troba una raça d'aquesta espècie polimorfa que no po- 

 dem referir a cap de les admeses per Rouy, la qual presenta troncs radicanis; pedúncols uniflors; flors tres ve- 

 gades més grans que'l tipu, ordinàriament estèrils y amb els pètals vermellosos a la base. 



549. » O. Acetosella L. 



{del llatí acelosus, de acetum, el vinagre; forma 

 diminutiva en aposició.) (i) 



Perenne; acaule; rizoma prim, cundidor, cobert 

 d'escames carnoses, imbricades, fulles radicals, 

 llargament peciolades, dilatades a la base, sense 

 estipules; foliols obcordats, superficialment bilo- 

 bats, peciolulats; flors blanques, amb venes rosa- 

 des; pedúncols radicals, uniflors, drets, més llargs 

 que les fulles, bracteolats fins a la meitat; sèpals 

 opato-oblongs, obtusos; pètals trasovats, 3-4 vega- 

 des més llargs que'l calze; estigmes capitals; càp- 

 sula ovoido-acuminada; llevors estriades longitu- 

 dinalment. 

 Geografia. — Boscos umbrosos humids : Montserrat, Montseny, S. Hilari, Montsolí, 



Guilleríes; Ribas. == Olot, Queralps (Vay,); la Sellera (Cod.!); port de Benasque y Renclusa 



(Zett.). — Abril-Maig. 



550. = O. violacea L. 



{del llatí; pel color de les flors.) 



Perenne, acaule; rizoma bulbifer; fulles radicals 

 llargament peciolades; foliols obcordats fonda- 

 ment bilobats; flors interïormenl purpurines, amb 

 venes més fosques, blanquinoses per fora; pedún- 

 cols radicals multiflors, drets, més llargs que les 

 fulles, bracteolats a la base de la umbela y de les 

 umbélules; sèpals ovato-lanceolats; pètals oblongs, 

 2-3 veg. més llargs que'l calze; 5 estams més curts 

 y 5 més llargs que'ls estigmes capitats. 



Geografia. — Oriünda de l'América boreal : abunda 

 pels marges d'hortes y torrents de Tarrassa, procedent 

 de cultius. — Maig. 



(i) Algun lèxic porta acetoteUa; mes ni l'una ni i'altra son formes clàssiques. 



394 



