FLORA DE CATALUNYA 



Família 24.*- BALSAMINIES a. rich. 



(Del grec poXcfa|Liívi\, nom d'una cucurbitacia.) 



Flors hermafrodites, irregulars, grogues, espurnades de vermell a la garganta, 

 en nombre de 3-4, sobre pedúncols axilars, prims y oberts; calze caduc, de 5 sèpals 

 petaloídes, els dos laterals molt petits o abortats, l'inferior molt gran, esperonat, 

 els dos superiors soldats; 5 pètals, el superior gran y cóncavo, els altres dos de 

 cada costat soldats a parells, formant a cada banda una làmina bífida; 5 estams 

 de filaments soldats per l'àpex; fruit càpsula fusiforme pentagonal, 5-locular, que 

 s'obre per 5 valves amb elasticitat; plantes herbàcies, de fulles simples, alternes, 

 ovades, obtuses, superficialment festonades, sense estipules. 



Genre 139. - IMPATIENS L. 



(Tan aquest nom genèric com l'específic fan referència a la elasticitat amb que s'obren 

 les càpsules madures així que's toquen.) 



551.» I. Noli»tàngere L. 



{imperatiu de nolo, no voler \ y tàngere, tocar: 

 no'm toquis.) 



Sinonímia. — Cast., no quieras tocarme, hierba 

 de las moscas, balsamina de los bosques, hierba 

 de Sta. Catalina. 



Geografia. — Boscos humits y umbrosos dels Piri- 

 neus : Canigó (Lap.); Vall d'Aràn, cap a les Bordas 

 (Isern!); al Portilió (Bub.); vall de l'Hospital de Benas- 

 que (Zett.); montanyes de Castanesa y Benasque (Vi- 

 lliers). — Juliol-Setembre. 



3<)5 



