FLORA DE CATALUNYA 



Família 27/-ZIGOFILIES dc. 



(De Zygophyllum W., genre exólic : del grec^uYÓv, jou o parell {jugum) y 9ÚXX0V, fulla; 

 aludinl a les fulles paripinnades.) 



Flors hermafrodites regulars, grogues, petites, axilars, solitàries, calze 5-partit, 

 caduc, 5 pètals oblongs, caducs, la meitat més llargs que'l calze, 10 estams, els 

 5 alternipètals glandulífers a la base, formant aquestes glàndules aparentment un 

 disc carnós anular, 5 estils curts, estigmes 5-fits, fruit format de 5 coques molt 

 dures, tuberculoses per la cara dorsal, amb una espina llarga y dura a cada banda 

 y una altra més petita a la base, reunides totes 5 en càpsula deprimida, estrellada, 

 de dehiscencia septicida : herbes de tronc ajegut, fulles paripinnades, més llargues 

 que'ls pedúncols, amb estipules molt petites. 



Genre 142. - TRÍBULUS L. 

 {Tribulus, abriulls; per la semblança del fruit espinós amb aquesta arma antiga). 



555. » T. terrestris L. 



(terrestris en oposició al aquàtic castanya d'ai- 

 gua.) 



P ALBmus Fr. — Troncs, y especialment les fu- 

 lles, canosos; totes les parts de la planta més pe- 

 tites. 



Sinonímia. — Caixals de vella, cadells, cairells, 

 obrelsulls, punxaclaus; cast., abrojos, espigón, 

 mormagas, tríbulo;/r., tribule; it., tribole terres- 

 tre; angl., caltrops; al., erd. Burzeldorn. 



Geografia. — Llocs arenosos, particularment del li- 

 toral : Barcelona, Caldetas, Blanes, Tossa et alibi; al 

 Vallés, Monistrol y part de Bages; Lleyda, Tarragona. 

 = Seu d'Urgell (Bub.v Prats de Molló, Montlluís 

 (Lap.). La |3 albidus Fr., als arenals de Càn Tunis (Llen.l). — Abril-Setembre. 



399 



