PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rutacies. G. 143.- Ruta. 



557. - R. gravéolens L. 



{del llatí grave-olens, de olor forta.) 



Sinonímia. — Ruda; cast., ruda mayor, hos- 

 tense. 



Planta glauca, noglandulosa, de 2-8 dm,; fulles 

 de contorn triangular, 2-3-pínnaiísectes, de seg- 

 ments ovats; flors grans; bracties y sèpals lanceo- 

 lats, aguts; pètals ovato-oblongs , denticulato-on- 

 dulats, no franjats; pedicels no glandulosos, més 

 llargs que'l fruit; càpsula subglobulosa, de 4-5 lò- 

 buls rodons. 



Geografia. — Cultivada y subespontània per diferents 

 llocs, des del litoral fins als Pirineus : espontània a 

 Cardona ( Herb. Riba ex Csta. ); Olot ( Bolós); Pirineus Orientals, probablement importada 

 y naturalisada (Rouy.) — Maig- Juliol. 



558. »R. angustifolia Pers. — R. chale» 

 pensis L. 



{del llatí angusius, estret, y íoWum, fulla; de fu- 

 lles estretes; chalepensis, de Alep.) (i). 



Sinonímia. — Cast., ruda silvestre menor. 



Planta glauca, de 3-5 dm., molt fètida, glandu- 

 losa a la part superior; fulles de contorn oblong, 

 2-pínnatisectes, de segments oblongo-cuneiformes, 

 els inferiors de les caulinars estipuliformes; flors 

 bastant grans; bracties lanceolades, més estretes 

 que les branques pedúncols respectius; sèpals 

 ovato-obtusiúsculs; pètals espatulats, amb franjes 

 iguals a l'amplada del llim; pedicels glandulosos 

 apenes més llargs que'l fruit; càpsula subglobulo- 

 sa, de ^4-5 lòbuls acuminats, connivents. 



Geografia. — Boscos y erms àrids : Prat del Llobre- 

 gat, Castelldefels, al Vallés, Montserrat, Ubach, comar- 

 ca de Bages. = Més estesa que la montana, al litoral, 

 la Segarra, Cardona, Berga (Csta.); plana de Vich(Masf.); 

 Olot (Tex.); litoral de Girona y la Garrotxa (Vay.); Fi- 

 gueras, Llers, Molins (Senn.). — Maig-Juliol. 



559. = R. bracteosa DC, subsp. de l'ante» 

 rior sec. Rouy. 



{sin. de bracteatus, de bractea; aludínt a la mag- 

 nitut de les bracties.) 



(I ) El nom antic d'aquesta ciutat asiàtica es Beroe, que fou can- 

 viat en Chdldb y Haleb, italíanísat A lepo. 



402 



