PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Família 29."- CORIARIACIES dc. 



(Del genre Coriaria : Coriarius frutex, de Plin., el sumac.) 



Flors hermafrodites o polígames, regulars, verdoses, petites, en raíms axilars 

 y terminals; calze 5-partit, de divisions ovades, agudes o mucronades, acrescent 

 y carnós, lo meteix que la corola, de 5 pètals lliures, ovats, obtusos, el doble més 

 llargs que'ls sèpals, y aplicats com ells sobre l'ovari; 10 estams; fruit compost de 

 5 coques que se separen a la maturitat, però quedant rodejats del calze y de la co- 

 rola carnosos (i), lo qual comunica al conjunt l'aspecte d'una bacca negra y bri- 

 llant; arbust glabre, de tronc rodó y branques subtetràgones, oposades, obertes o 

 ascendents; fulles ovato-lanceolades, subsessils, coriàcies, enteríssimes, oposades 

 o verticilades, 3-nerves. 



Genre 147. -CORIARIA Niss. 

 {Coriarius, de corium, el cuiro, per la aplicació que'n fan els blanquers.) (2) 



564. = C. myrtifolia L. 



(myrtus, murtra, y íoVmm, fulla; per la semblan- 

 ça de les fulles.) 



Sinonímia. — Roldó, rodó; cast., roldón, hier- 

 ba zapatera, emborracha cabràs ;/r., radoul, re- 

 doux; it., sommaco (abusivament). 



Geografia. — Comú per les torrenteres y erials del 

 litoral : Vallés, Manresa, Vich, fins a Ribas, S. Joan de 

 les Abadesses, Olot, Lleyda; horta de Balaguer et alibi. 

 = Tremp; Berga; Ceret (Bub.); la Sellera (Cod.); vores 

 del Muga, a l'Empordà (Senn.). — Abril. 



Aplicacions. — Fulles y fruits venenosos, per conte- 

 nir coriamirtina. 



(1) Aquest exemple de corola acrescent, constitueix un cas veritablement excepcional en la morfologia 

 botànica. 



(2) Com si diguéssim coriaria herba (cf. nauíea, que en Festus es el nom d'una herba que empleen els 

 blanquers o curtidors). 



408 



