FLORA DE CATALUNYA 



Pirolacies. 



G. 149. -Pírola. 



la corola, estigma gros, 5-partit, sense glàndules hipogines, càpsula dreta, valves 

 glabres al marge. 



Geografia. — Boscos de les montanyes : Montseny; bosc Carboner, sobre Setcases (Vay.); 

 Carençà(Bub.); valls de la cadena fronteriça del Canigó; a la Cerdanya y vall del Carol 

 (Gaut.); port de Viella (Lap.). — Juliol-Agost. 



567. » P. secunda L. — Ramischia secun- 

 diflóra Opiz. — Actinocyclus Klotzsch. 

 (del llatí secundus, segon; en el sentit aquí de 

 unilateral; per la disposició de les flors; àxTt<;, tvo<;, 

 raig, y x\5xXoc;, cercle; alusió al estigma estrellat.) (i) 

 Planta de io-i5 cm., tronc fullós a la base, y 

 terminat per un llarg pedúncol bracteolat; fulles 

 ovades, d'un vert bonic, finament serrulades, de 

 peciol més curt que'l llim ; flors albo-verdoses, en 

 raím unilateral, compacte, pedicels més curts que 

 les bracties, divisions calicinals ovato-denticula- 

 des, pètals elíptics, connivents en tubo, 3-4 vega- 

 des més llargs que'l calze, 10 glàndules hipogines 

 molt petites, filaments estaminals alesnats, ascen- 

 dents des de la base, anteres exsertes, estil recte, més llarg que la corola, estigma 

 estrellat, càpsula penjant, amb els marges de les valves units per alguns pèls 

 llanosos. 



Geografia. — Boscos de la regió alpina y subalpina : als boscos de Viella y altres de la 

 Vall d'Aràn (Lap., Csta.); Renclusa (^Zelt.); Tredòs, Bonaigua (Timb.); Artiga de Lin 

 (Llen.l); Canigó, Bach de Llivia; vall de Prats (Gaut.); sobre Montlluis, Bielsa (Bub.). — 

 Juliol-Agost. 



568. » P. minor L. 

 {llati minor, més petit; per presentar l'estil més 

 curt que les altres espècies.) 



Planta de io-25 cm., tronc escapiforme, fullós a 

 la base, amb algunes bracties escamiformes a la 

 part superior, fulles ovato-elíptiques o suborbicu- 

 lars, coriàceo-membranoses, finament denticula- 

 des, de peciol generalment més curt que'l llim, 

 flors d'un blanc rosat, en raim espès, escampat, 

 pedicels més curts que les bracties, divisions cali- 

 cinals amplament ovato-triangulars, pètals ovats, 

 connivents en campana, 2 veg. més llargs que'l 

 calze, estil rosat, recte, dret, no més llarg que la 

 corola, ni amb anell terminal, més curt que l'ova- 

 ri, estigmes estesos, més amples que l'estil, càpsula jpen/íiní. 



Geografia. — Boscos ombrívols dels Pirineus, frontera francesa : al Bach Lizern; Coll 

 de Jou; La Molina; La Barragana (Vay.); la Cerdanya, Vall d'Eyne (Gaut.); sobre Mont- 



(I) De Ramischia, no podem haverne noticia ; te totes les apariencies d'un nom propi. 



411 



