l->7 



Hans Metliodus uaturalis ur den onaturligaste al' alla. Meseni- 

 bryanthemum blifwer nu delt i 5 genera. Alla mine latinske no- 

 mina plantarniu generica gå bort och nialabariska, niexikaniska^ 

 Brasiliska S:c. komma i stället, som ej kunna pronuncieras med 

 ■wnra tungor, bladen giöra ny;i genera. Fundamentum fructitica- 

 tionis går öfwer ända. Ingen hans cla.ss blifwer naturel utan bland- 

 ning af alt. Man bör supponera, att Gud giort ett för än han 

 giorde i2, 2 för 4; att han giort först simplicia ocli sedan compo- 

 •sita, att lian först giort ett Species af Invart genus, att han blan- 

 dat sedan dilYei-ente Genera att där af blefwit flere species. suppo- 

 nera att Gud giort ett Ranunculus; att detta Species blandats med 

 Helleboro, Aquilegia, Nigella ttc. per generationen! hybridani lege 

 divina concessam och att proles af dessa blandningar i wäxtei'ne 

 liksom i diuret behållet medullare äfter modren och corticale älter 

 fadren. Där af hafwa blifwit .så många Species Rauunculi foliis 

 hellebori, alia foliis Aquilegise, alia foliis Nigelkie. Desse alla få ej 

 skillias i arbitrelle genera, att så gått till wisas a posteriori. detta 

 är fundementum fruchtificationis, ärkient alt ifrån Gesneri^ tid, det 

 Adansson borde wettat. 



Adansson har sielf inga rön; alt sitt har han compilerat af 

 mine skrifter, som jag kan wisa. Men han biter intet många dim-. 



Hwarföre war ej Dalberg-^ nögd med disputationen ?'' Där war 

 ju alt hwad den token sagt. Han wille wara stor, men war det 

 icke. 



förbi. 



Min Hr Broders 



d. 4 septem. ödmiuke 



1764. C. Linné. 



Utanskrift .som pii I)ref. 933. 

 Sigill VIII, rödt lack. 



* MiCHAEL Adansox, .se bref. 414 not. 2. Med Methodns naturalis menas 

 här hans 1763 utgifna Familles des Plantes. 



* Conrad Gesner, se bref. 238 not. 3. 



' Carl Gustaf Dalberg, se bref. 587 not. -2. 



* Den 1763 utgifna disputationen Lignuni Quassi(e. Förmodligen var D. 

 missbelåten med att däri han själf mindre framhållits, än hans negerslaf 

 Qvassi, hvilken omtalat detta förr obekanta, i Surinam växande trädslags för- 

 trätflighet såsom läkemedel i febrar. 



