58 



denna giort. uti ett ulcere inferno, där sielfwa ossa woro angripne, 

 det aldrig något annat medel kunnat prsestera. Men det måste 

 hållas uti någon tid, pulveret till lj pro dosi hwar dag. Kiäre mssr 

 Praeses, om i älskar mig. profwa alt och om intet annat är mög- 

 ligt, åhtminstone utdrag hans tid. ty när han lägger sina ögon till- 

 sammans, då öpna andra fata ögonen wid academien. Lät mig 

 wetta och blifwa öfwertygad at Hr Asséssoren brukar radicem 

 brittannicae : hon wäxer wid kongsholmen jemte långa broen. wid 

 G ref Horns hus älr trägård. 



Nu drifwer Wallerius på med sitt Laboratorium chemicum, 1 

 och Hamnerin med sitt Laboratorium chirurgicum; bägge 2 nästan 

 lika lärde och beläfne män. Herre Gud gifwe wij hade Hr Assésso- 

 ren här i stället, sannerl. för Gud giorde I uti bägge 100 gånger 

 mehr än de, och det utan att säga Eder det i synen, då woro wår. 

 academie så lyckelig, som hon af andre blifwer olyckelig; igno- 

 ranter förqwäfja alt godt, äfwen det de minst förstå; andre där 

 emot äro resonable i alt. 



Om jag hade tid, wille jag alt förgierna komma till Eder att 

 se Edert wackra Herbarium, det jag nu hoppas är i stånd, äller 

 wille jag få lof att rangera det samma, men jag håller på med min 

 westgiöta resa at utgifwa och Flora Zeylanica, som hindra mig; 

 blifwer det ej förr, så sker det wid juhl. 



Under resan har jag hälsat på Archiater Hamnerin, som up- 

 funnit mitt i Carlstads gata en surbnm, 4 af hwilken han destillerat 

 ett sal volatile martis. o bene Deus! jag har och hälsat på Ar- 

 chiater Blackwell och sedt hwad han litet uträttat älr mycket. 



jag har besichtigat Locha kiälla, den jag tror att ingen till- 

 förene förstådt sig på. 5 



Åtskilliga örter har jag funnit; jag har warit den förste som 

 funnit fruchten på Alga vitrior. 6 många fiskar, insecter och myc- 

 ket i oeconomien beskrifwit. 



Lef wähl och achta hans Excellence. 



jag är 



Högtförfarne Hr Assessorens och 

 Prtesidis 

 Upsala d. 5 sept. ödmiuke tienare 



1746. Carl Linnseus. 



