59 



Utanskrift: 



Fräses af Kongl. 



Wettenskaps acmtemien 

 Edel och Högtförfarne 

 Hr Doctor Abr. Beeck 



Stockholm. 



Sigill IV. rödt back. 



1 Felskrifning i st. f. Wetenskaps-academien. hvars praeses Bäck var under 

 1 7 16 års tredje kvartal. 



2 Herba Britannira var äldre botanisters namn på Rumex aquaticus L. 

 Kl. -u. ed II i'. 117 (B. Hydrolapathum Huds.). I Materia medica uppgifver Linné 

 dess rot vara »eximia* och i Fl. ra. säges den lofprisas såsom enda osvik- 

 medlet mot rötartade sarnader hade in- ocli utvärtes. 



3 .1. <;. W.u.i.KKiLS föreslog 1746 inrättande af ett laboratorium ohemicum 

 vid Upsala universitet, där de obetydliga kemiska experiment, som dittills nu gol 

 enstaka gång förekommit, anställts pfi akademi-apoteket. Medicinska fakulteten 

 yttrade sig afstyrkande, emedan »Academie staten tobl ej så många utgifter 

 p;i extra stat: Metallurgien, kort ocli ej dyrbara processer, bör betalas af colle- 

 gmnter; Laboratorium magnum börer till oeeononiam regni. ej hit: hwad publi- 

 <uin där till kan gifwa, bör af laborators med tiden betalas; curieuxe observa- 



chemicae böra anställas uti Lal>oralorio cbemico holmiensi; det, som rörer 

 Bfanufactura contoiret, hörer ej bit; Pbarmaeeutica chemia, woro godt, at litet 

 lin- dftr till. ej dyrt, betalas af colleganter* (Med. läk:s protokoll d. 30 April 

 1746, akrifwel af Lamt). ConBistohnm förklarade, alt »aldeles ingen Utgång 

 finnes», men att sa framt genom god husbftlluing aerarinm framdeles kan 

 komma i bättre stånd, will Consistorhun Aeadeaoienm tilse. at någon otwtg til 

 tbenna nyttiga inrättning framdeles ml kunna tinnas» (Cons. ac. protokoll d. 



747). 



* Denna omtalaa i LimKa Wäåtgöta-resa -. -Jl:; sålunda: »Hälso- 

 bmnnen låg midt uti en Korsgata. in i Staden, och besöktes du af mänga 

 Stadsena inwånare; han war djupt grafwen och murad, aldeles som en allmän 

 brunn, utan något synnerlij/it aflopp, ty watnet måste djupt ifrån updragas. 

 Watnet war klart, stötte någol pa j:ult, utan mineral smak eller lukt: det jrul- 

 aktiga watnet hade förorsakats af något litet jord-salt eller jern-victriol. som 

 brutits af dy eller lerwatten: det hade altså föga någon styrkande mineralisk 

 kraft, såsom andra surbrunnars watten. ocfa Invad det gjorde, kom af det mykna 

 odl kalla watnet. som skolade och kylde Kloden». 



hemvägen frän VlstgOta-resan besökte Linné: Loka källa för att 

 undersöka densamma, emedan, »jag wet ingen, som intal denna dag känt detta 

 watnet, ocfa jaj.' har sjelf aldrig förstat det samma, ehuru jag ofta druckit det. 

 som vvarit fördt härifrån uti bouteiller». 1 stället för att »alle ware Swenske 

 Surbrunnar... äga jernwatten, med blickamak, blåflygtig hinna och gul Ockra 

 saml alla agera pä enahanda sitt, med det de corroborera af sin martialiska 

 kraft och differera endast til starkleken», sä är »Loka källa af hel annan art» 

 o.li Iger bwarken Smak. I.tikl. Hinna eller Ockra: har altså hel annan kraft, 

 tv den ton oborerar icke. diluerar mera och relaxerar mera, giör altså god. 



