93 



1 Kleins förnämsta arbete var Historia? Piscium natitralis provtovenda 

 HM, som i fem delar utkom i Danzig 1740. 1741, 1742, 1744 och 1749. 



* Cyprinus cultratus L. >Skärknif är en risk, som wid denna tiden 

 på året [Maj] fångas utan för Chrislianstad i Helge-å, men eljest fås den icke . . . 

 Fisken b ii sällsynt och så rar, at jag honom aldrig tilförene sedt, och ofel- 

 bart en af de raraste fiskar i Europa ... Af första påseendet skulle man lätte- 

 liiren hålla denna fisken före. at wara af Sillslägtet, emedan hans buk är hwass 

 ocil hans rygg rak: men Secreter Klein håller honom före en art af Gädda, 

 emedan han har 7 fenor, och Rygg-fenan långt bårta på ryggen. Jag skulle 

 gerna följa denna nyaste Auctorn, om allenast fisken hade tänder i Käken, och 



en Rof-fisk, men som man icke må kalla et Får nå^on Räf, derföre. at 

 det har en lång och tjock swantz, så törs jag icke löra denna till Gäddorna> 

 i Skånska resan sid. 81—82, der ock lemnas en utförlig beskrifning. åtföljd af 

 en vacker Bgnr). Sedermera har denna fisk ej anträffats i Sverige. 



• Sethrifning om guldfisken orh silfic er fisken (Vet. Akadrs Handl. 

 1740). 



678. 



M. K. Br. 



.Min Br. beder mig skrifwa ofta och (vidlyftigare; men hwar 

 om skall jag skrifwa? skall jag skrifwa or» Upsala och wårt aca- 

 demiska wäsende. som nu aldeles är förändrat, ;it M. Br. ej skulle 

 kienna det, utinai >i<<,rtt l Berrarne i Stockholm befara altid 



sagt at Professorerne i Upsala arbeta intet, de nämligen som ej för- 

 stådt ;it det woro annat läsa än en timma, än sitta en förmiddag' 

 assessor. De som ment at lärdom skakas utur armen som et comu 

 eopite. En Professor utan ambition kan wähl läsa en timma, ja 

 en hel termin, nian arbete; men Lectionerne och nyttan ror de stu- 

 derande blifwer där äfter: en Professor, som ej kan allestädes mäta 

 <lin|>ot af wettenskapen, och wisa huru mycket där uti är npfunnit, 

 han har intet giordt discipelen lärd. 



Ifrån Upsala academie tror jag al wij fatt flere lärde karlar 

 ån ifrån nägon ort och academie i Europa, jag har aldrig sedt 

 någon åsna komma där ifrån annor än den, som antingen intet 

 haft något hufwud, äller och ej gifwit sig tid at mogna, utan på 

 9 ä 4 åhr welat lärt sig alt på tyska foten. Men en 8 åhra å 10 

 ahra student har aldrig gierna slagit felt. 



Lått oss se på de 20 sista åhren huru oförlikneligen hog stegit 

 för wettenskaper hos nationen; så at vulgus nu länge sedan be- 

 gynl [att icke] förachta lärdom af böcker och academiska inrätt* 



Linncs brefviixlintr. IV. 7 



