:i6 



Je to úloha hodně tčžká: nejdřív má býti žák v ohromnou 

 rozmanitost přírody uveden, seznámen s nejvšeobecnějšími a nej- 

 hojncjšími zjevy; pak jest vehké množství přírochiin, ku kterým se 

 znamenitý praktický interess nese, a kterým třeba proto speciehií 

 ])ozornost věnovati ; a konečně má učitel vyložiti konkrétně 

 £v -o -av, ukázati úplnou spojitost celé přírody, vyložiti, že vše 

 se děje dle nezměnných zákonu, píedxésti v hlavních rysech 

 celou vývojovou řadu tvorstva, a na konec postaviti člověka 

 s duší, počátek nových intellektualních, morálních a sociálních 

 problémů. 



Pohlédneme-li na adaequat védy, která v myšlenkovém ruchu 

 současném jedno z předních, ba vůdčích míst má, o níž pracují 

 úsilně sta pracovníků, a jejíž výsledky celkový názor světový stále 

 prohlubují a přerozsáhlého použití \ nejrůznějších oborech praxe, 

 v ])růmyslu, v denním životě, v lékařství docházejí, v rozvrhu učiva 

 gymnasijního, zrovna ironicky krčí se před námi devět semestrů 

 po dvou hodinách. A kdy/. i)ečlivěji prohlédneme tento rozvrh, 

 seznáme ještě ve větší míře, že na přírodopis pohlíží se jako na 

 předmět posledního řádu. Předně již roztržení každého odboru na 

 dva kursy, od sel)c dvou, neb i tříletní pausou oddělené má z pra- 

 vidla následel<, /e na vyšším g\'mnasiu bývá nutnf) stavěti zase od 

 základů, neboť to, co v nižších třídách probráno, skoro vesměs je 

 zapomenuto. 



Při tom naprosto nedbáno pf)/a(lavků, jež klassifikace 

 věd klade i v paedagogice. Má-li býti přírodopis podán v celém 

 svém dosahu pro světový názor, třeba jej už na gymnasiu pojí- 

 mati netoliko jako vědu popisnou, nýbrž spatřovati v něm exaktní 

 biologii, která pátrá po vztazích, zákonech a příčinách žití I A jako 

 botanika a zoologie, tak i mineralogie zdánlivě jen o mrtvé hmotě 

 jednající, měla by býti projednávána xíci- genetick}^, jako nauka 

 o vzniku a změnách kůry zemské; pak ovšem umlčovaná geologie 

 a petrografie, jistě tak důležité, ne-li důležitější než popis jednotlivých 

 nerostů, vedly by hlavní slovo. Jakmile se vysloví postulát exaktního 

 přírodopisu,*) není možno vyhnouti se jeho základům, které tkví 

 bezprostředně v t. zv. přírodních vědách základních, fysice a chemii. 

 Nechci obšírněji rozváděti, kolik znalostí z fysiky vyžaduje vysti- 

 žení fysikalních vlastností nerostů, a zda k tomu postačí znalosti 

 přinesené z nižšího gymnasia do kvinty. Hlavně chci vytknouti 

 že průprava chemická, v prvním semestru tercie ])odávaná, je na- 

 prosto nedostatečná. To již dobře f)snovou vycítěno, že bez vědo- 

 mostí z lučby k nerostopisu vůbec nelze přistoupiti, a vřazena 

 proto již před první Icurs mineralogický Hned tu máme otázku, 



*) Název sám není dosti přesný; ale držím se všeobecného usu, kde 

 přírodopis značí obe vědy biologické, pak mineraloirii s geologií, přírodní 

 vědy mimo to zahrnují fysiku a chemii. 



