125 



za systematiky byly podán3^ Anatomii člověka by bylo i)odati 

 úplně a úměrně: kostra, pokud vím, bývá dosud nejpodrobněji 

 popisována, též i ústroje zažívací; avšak svalstvo a nervstvo není 

 ve svém významu a vztazích dosti jasně vytknuto. Nemíním, že by 

 se měla memorovati jména svalů a nervů, naopak, ze skeletu mohlo by 

 se ještě několik jmen vynechat, ale ráz těch ústrojů má být vysvětlen 

 tak, aby na tom fysiologické poznatky mohly býti budovány. — 

 Úmyslně se vypouštějí z učiva í^yninasijního výklady o pohlavních 

 organech lidských. Všimněme si, že u nižších typů zvířectva ob- 

 šírně se popisují, ba ještě u ptáků se o nich vykládá, ale gymna- 

 sijní ssavci a člověk patrné jich už nemají. Snaha, vychovati na 

 gymnasiu jinochy, kterým pohlavní živ^ot je něco neznámého, jest 

 velmi patrná, a vím, že se někdy tomuto šlechetnému úsilí podai-í 

 \yrho\ati i)sychické kieštěnre. Trn případ jest ovšem vzácný. Za 

 to inavidelnv jest účinek opačný. Celá na.še společnost v té pří- 

 čině žije jako středověká. O pohlavních věcech otevřeně mluviti 

 je pohoršením, pohlavní perverse je každodenní zjev. Působením 

 téže církve, která pohlaví ve středověku dráždila okovy askese 

 k zuřivým výbuchům, také teď mládeži na školách se ukazuje 

 \ sexuálních věcech něco tajemného, nedovoleného a proto jen 

 k odhalení a k hříchu svádějícího. Ve škole se o nich nedovědí, 

 ale po/.nnjí je přece, a to záhy a jen k své škodě. A zrovna tak 

 jrn v zájiuti oné osudné moci zatajuji" se niKulýni lidem process 

 jejich původu, akt, jímž všechno žití na světě vzniká, nesmí jimi 

 býti poznán. Jdou pak do života, nevědí, odkud přišli a kam jdou 

 — Bylo by snad se lépe slušelo, střízlivě vědecky uvažovati, a prostě 

 l)rohlásiti, že úplné podání biologie žádá též úplnou znalost oněch 

 dvou věcí; ale jde tu nejen o poznání samo, nýbrž i význam jeho 

 \ ýchovný. Poučení í) vzniku života lidského znamená ohromně 

 mnoho pro pochí)pení člověka celého; ve spojení s poznáním pů- 

 vodu pokolení lidského je ťiluliiým kaiiKiu m iiijm iiiicllektual- 

 ního, nýbrž i i^ravníhf) ná/.oru svéKného. 



Další vážný úkol, na Lí;\innasiu valně zaiit i|1);l\ aný, jest fy- 

 siologie. Z fysiologie rostlinné se něco málo probere při bcjtanice. 

 .\auka ta zasluhuje obsáhlejšího podání z nejednoho důvodu. — 

 Předně jsou četné zjevy životní, rostlinám i živočichům společné, 

 které od ro.stlinné fysiologie daleko snáze mohou býti pozorovány 

 než od živočišné. Současně leží ohromné rozšíření základních před- 

 stav přírodovědeckých v poznání, že obě ty říše v podstatě jsou 

 si svými výkony velice blízké, že život je.st jen jeden, ale že jest 

 sám z I /.cela osol)it< h > proti jevům m /i\ iiiiým. Vedle 



toho j.soii iw-Llin\- základem l)\tí všeho o.statnílio /iv<'ho tvorstva, 

 transformujíce energii sluneční a nerostné látky v hmoty, z nichž 

 živočišstvo teprv .své tělo budovati může. Z fysiologie nejnižšího 

 ro.stlinstva víme, že i ničení a zkáza života jest jimi pů.sobena; 

 iiiikroorganismy, které člověku pomáhají žíti, uvrhají jej též ve smrt. 



