135 



o jednodušších tvarech se nemluví nic; podobně mechy jatrovko- 

 kovité nejsou dosti representovány chřástovitou Marchantií, aspoň 

 jedna neb dvě listnaté formy, Jungermanniaceae, by měly býti 

 uvedeny; rovněž mechy pravé by se měly aspoň ve 20 nejhoj- 

 nějších a nejtypičtějších druzích ukázati. Při probírání tajnosnul)- 

 nych nelze mnoho navazovati na gymnasium nižší, a proto většinou 

 totéž názorné vyučování, jako onde, jest na místě, jen stručnější 

 a do hlubších poměrů zacházející; vedle systematicky- fy logene- 

 tického zřetele platí tu normy užitkové, které jsem s hora vytkl. 



Rostliny jevnosnubné mohou pak býti i)rc»bírány, pokud 

 momentanní příležitost není příčinou odchylky, celkem v jjořádku 

 l)řirozeného systému, neboť v přírodě jarní i letní nebude nikdy 

 nouze o přiměřené representanty. Bude sotva možno mnohem 

 více rostlin probrati, než se stalo v prime a sekundě, a tu je do- 

 l)oručení hodno, při větších řádech vzíti za zástupce rostlinu jinou, 

 co na nižším gymnasiu vyloženo, stručně jen rekapitulovati, nové 

 znaky, na obtížnějšícli poznatcích založené (jako povaha květen- 

 ství, složení semene a p.) jasně vytknouti, a okolo popisovaného 

 druhu seskupiti zase jen nepříUš značný počet příbuzných, které 

 bud čerstvé, neb aspoň v dobrých herbářových exemplářích a zá- 

 roveň vyobrazeních možno ukázati. Nově přes to bude nutno 

 ])ředvésti některé řád\-, méně četné, ale přes to zajímavé neb nějak 

 (líiležité; pro krátkost času jistě odpadnou některé drobnější če- 

 ledi, jichž floristického poznání jinde musí býti docíleno. O cizích 

 rostlinách, kterých poměrně více zde se uvádí, platí totéž, co na 

 nižším stupni: připojiti je, pokud možno, k domácím. Na exotické 

 rostliny také j)řiměřeně se poutají líčení jednotlivých krajinných 

 vegetací, jež doplňují vhodně botanické krajinomalby; do sou- 

 \islého nějakého výkladu z rí)stlinné geografie pouštěti se nedo- 

 volme čas. 



Dle osnovy náleží do kvinty též nástin všeobecné botaniky, 

 .1 tím též leccos z všeobecné biologie. 



í*ro kvintana jsou, bez obalu řečeno, tyto věci velmi ob- 

 tížné, ale professor přírodopisu, nemaje slovo v septimě a oktávě, 

 kde zralejší již posluchači by byli, nemůže je říci než zde. Jak- 

 kfjli bylo by si i)řáti, aby ani zoologie všeobecná nebyla vylou- 

 čena z kruhu učiva gynmasijního, přece ku mnohým základním 

 faktům i pomyslům cytologie, histologie a fysiologie vede mno- 

 hem pohodlnější cesta z botanik) ik v z živočichopÍMi |i/ \v\()j 

 historický nás poučuje, oč snadněj.ší je ])í)znati buňku rostlinnou, 

 kterou uvidíme na každém řeze břitvou, než l)uňky těla zvířecílu), 

 které zhusta teprv na zbarvených mikrotomových řezech možno 

 pozorovati; buňka rostlinná je i>roti .sousedním ohraničena i>evnoii 

 a zřetelnou blanou cellulo.sovou, buňce živočišná i> nto obal srh.i/í 

 i má jen neurčité kontury. Zrovna tik jest i u pletiv rostlinných 

 i živočišných. Rostlinná fysiologie, ač o mnoho mladší fysiologie 



