145 



jicli bezprostřední blízkosti utvořil se z nich jíl stáří alluvialního. 

 Tyto vrstvy jílové jsou vodě neprostupným podkladem, na němž 

 leží mělké rašeliny u Krucemburka; ale rašelina u Dářka spočívá 

 na nejspodnějších jílovitých vrstvách cenomanu. O stáří rašeliniště 

 toho svědčí, že nalezeny byly v něm pníčky borovice s pryskyřicí 

 změněnou v minerál ťichtelit (uhlovodík o složení nejspíše Ci:. H28).*) 



Rašelina u rybníka Dářka jest typu vrchovištního, a sice 

 v podstatě sphaonetum: půda jest kryta houbovitou pokrývkou 

 rašeliníku, výhradně skoro rašeliníkem ostrolistým (Sphai^num acu- 

 tifolium), a jednotvárná podoba jeho jen tím nabývá poněkud roz- 

 manitosti, že každých 10 kroků barva toho koberce se mění: ze 

 světle zelené přechází do žlutavé, oranžové, ba místy čistě růžové. 

 Ostatní mechy mají tu úlohu velmi podřízenou; nejvíce ještě z nich 

 se vyskytuje Aulacomnium (Gymnocybe) palustre. Kdežto většina 

 roste ve vysokých kobercích, místy tvoří kupky složené z nízkých 

 individuí; když vytrhneme takový trs, spatříme, že hustá spleť 

 odumřelých spodních částí lodyžních a kořenového vlásení jest 

 celá prohlodána komůrkami, děrám mycí houby nencpodobnými: 

 zbudovaliť si v kuj)ce takové mravenci svoje obydlí. 



S Aulacomniem .smíšen bývá též mech se >ilnř \ Initými listy 

 na konci .-itětičkovitě skupenými, Dicranum unduhitimi. Jinde mezi 

 rašeliníkem spatříme skupiny tuhého, temněji z( !t iiého mechu: 

 máme tu l'olytrichum j^racile, s hojnými »kvéty« a tobolkami. Pa- 

 řezy z rašeliny čnějící, většinou již také v zemitou a drobivou 

 hmotu proměněné, mají na sobě celou pokrývku jatrovek promí- 

 chaných lodyžkami i tobolkami modrozeleného míšku Tetraphis 

 pellucida, na jiných jsou polštářky Aulacomnium androgynum nebo 

 skupiny Webera nutans. Z vyššího rostUnstva zvláštní ráz dodává 

 raštlinč borovice bahenní, Pinus uncinata. Její tmavé jehličí, ne- 

 vysoké kmeny s hustou korunou, po celé ploše r.-i>rliniště rostoucí 

 a valnou většinou stromovitě vet^etace tvořící, skládají nízký les, 

 jehož pochmurný vzhled na první pohled oku jest nápadný. 

 A smutek rašeliniště zvyšuje i hluboký klid, nepřerušený ani 

 zpěvem ptactva ani skokem lesní zvěře; ba také vítr v nízkém 

 str(»moví tlumí svoje zvuky. Sem tam vmíšeny jsou, zejména při 

 krajích vlastního rašeliniště sphagneta, mezi bahenní borovice 

 i stromy a keře jiné. Na místech sušších vyskytují se obyčejné 

 lesní stromy, smrky a buky; v močálech, kde ustupuje rašeliník 

 ostřicím, jest hojně olší (Alnus í^lutinosa et incana) ve společnosti 

 krušiny (Franj^ula alnusi; jinde uzříme chlupaté ratolesti ol.^e py- 

 rite (Betula pubescens); hojně se vyskytuje tu forma její carpa- 

 tica o li.stech zcela lysých, dosti hrubě pilovaných. 



*i Geologické pomčry podány na základě prán- prof. Krejčího a inž. 

 Iliimhackra: »Vysv»'tlivky ku geologické mapí- Hor Železných* viz Archiv 

 I)rí) přirodovédecký výzkum ('"ech díl V. 



Tln-oiU>r;i N.iv.tli;i M.-ui vylirimř. 1(1 



