162 



Jak iiii/jiačcno, počítá clieinic tcmc-ř všechny dotud zjištění 

 látky rostlinných stěn mezi uhlohydraty neb alespoň deriváty 

 jejich; štěpí se totiž působením zředěných kyselin čili hydrolysou 

 ve hmoty postujoně jednodušší, posléze v různé druhy cukrů. 

 1 považují se, ncjisto zda plným právem, poněvadž přímému che- 

 mickému zkoumání nejsou přístupny, na základě hydrolytické reakcí 

 a elementární analysy za jakési anhydridy cukrů, v něž se rozpa- 

 dají, a podle nichž se také nazývají. 



Podám nejdříve v tabellarním přehledu chemickou klassifikaci 

 látek tvořících rostlinné blány, a pojednám pak krátce o jedno- 

 tlivých. 



u 



[Cukry. 



AralMiiosa 



Xylosa 



Methylpen-( i ^ 



tosa S § 



C6H12O5 l-s = 



Glukosa 



(dextrosa, 



c. hroznový"! 



Fruktosa 

 (levulosa, 



c. ovocný) 



Galaktosa 



Manosa 

 (seminosa) 



Polymery cukrů (Póly- Dusíkaté 



sacharidy). odvozeniny 



aralKiny: arabské gummi, 

 třešňové klí a j. kli, sc- 

 sliznatělé membrány. 



xylany: dřevné gummi (= ; 

 inkrustační materiál dř. ' 

 -^^ liynin) částečná směs 

 s arabany. 



ylukosany i^dextranyi: cel- houl)ová 



lulosa, amyloid, [škrob, cellulosa č. 



(lextriny, ^lyko<^cn, tu- mykosin 



nicinj ichitin]. 



Icvulany ( fruktosany 1 : 

 [inulinj 



^falaktany:v semenech !e- 



yuminos, jako směsi s 



pentosany: paragalaktan 

 manosany: ve slupkách? 



ořechů, křemenáčů, se- 



minin a reservní cellulosa 



Různé pcntosy 

 a hexosv 



pektinové hmoty, callosa, 

 některé s!izv a rosoly 

 rostlinné. 



Kyseliny více 



sytné, mastné 



korková, suberi- 



nová, fioionová 



Mimo systém uhlohydratů stoji 

 polymery í 



neb snad í sulK-rin v cuticule a korku, 

 glyceridy | 



*) Jména v hranatých závorkách značí důležité uhlohydraty. jež však 

 nejsou stavivem stěn buněčných. 



