:(,H 



přesněji význain chemických mi-thod, a úspěchy, které v létech 

 posledních chemii při obnoveném studiu přirozených látek or^ra- 

 nických provázely, přesvědčíme se, že i tu jest hlavní methodou 

 or<vanické chemie synthese; až po synthetických pracích Fische- 

 rových o řadě cukrů bylo možno úplné poznání a klassifikace 

 uhlohydratů rosdinných a živočišných, studium alkaloidů došlo 

 úspěchů až po vypracování chemie heterocyklických jader; vše- 

 obecně lze říci, že úplně známe některou látku teprve tenkrát, 

 dovcdeme-li ji sami syntheticky sestrojiti. 



Většina látek, které v životních dějích organismů mají zá- 

 kladní význam, jest zahrnuta ve třech rozsáhlých skupinách tuků, 

 uhlohydratů a bílkovin. První dvě z nich staly sr ris])oň v jeílno- 

 dušších svých zástupcích přístupnými chemické synihesi a nále- 

 žejí tím úplně v obor pravidelné chemické práce; skupina poslední 

 nevykazuje však dosud ani jediné látky, jejíž konstituce by byla 

 známa, i musí chemie posud své úsudky zakládati jen na roz- 

 kladných ])roduktcch bílkovin. Z nich pak nejvíce pozoruhodný 

 jsou ty, které všeobecně se vyskytují a nepříliš hlubokým rozkladem 

 molekuly bílkovin vznikají. 



V práci této bude pojednáno o několika takových hmotách) 

 a látkách jim analogických, které zároveň přechod k druhé důle- 

 žité skupině tvoří, jsouce uhlohydraty, v jejichž složení vstupuje 

 dusík, vytvořuje dílem sloučeniny rázu aminového, dílem vlastní 

 spojení uhlohydratů s různými komplexy rázu bílkovin. Aby se 

 ozřejmila jejich funkce v organismu, nebude snad nepřiměřeno 

 úvodem v krátkosti naznačid význam uhlohydratů a bílkovin 

 v živém těle, a pak promluviti o těch vlastnostech obou, které 

 k posouzení zmíněných přechodních hmot nutno na zřeteli míti. 



Jak uhlohydraty, tak bílkoviny mohou míti v těle živém 

 dvojí, v podstatě různou funkci.*) Buď jsou účinný přímo při 



Centtalblatt fur Physiologie. — Comptcs rendus des séanccs dc 1 'Academie 

 dcs sciences. — Jakrbiicker fiir wissenschaftliche Botanik (Pringshcims.) — 

 Pjlugers Archiv fiir Physiologie. — Skandinavisches Archiv fiir Physiologie. — 

 Žeitschrift fiir Biologie. — Zeilschrift fiir ph vsi ologische Chemie (Hoppe-Scylers.) 

 — Hoffmeisters Handl)uch der physiologischen Botanik. — Ladcnburgs Hand- 

 inorterhiicli der Chemie. — .Silziiiigsljcriclitc der Arade/n/e der Wisscnschaften 

 zu Wien. 



U prací mně nepřístupných bylo mi spokojiti se s referáty, jež jsem 

 čerpal z časopisů: 



Botanisclies Centralblatt — Centralblatt fiir Physiologie — Chemisches 

 Centralblatt — Jahresberichte Uber die Fortschritte der Thicrchcmie (Malys). 



O thematě této práce podal pisatel referát v konferencích o nové lite- 

 ratuře chemické, jež se svými žáky v chemickém ústavě české university 

 konal pan prof dr. Bohuslav Raýman. Diskusse při tom vedená přispěla 

 k ujasnění názorů pisatele o thematě zpracovaném. \'ýtah z onoho referátu 

 vyšel v »Chcmických listech.* r. XXV., č. 4, 5, 6. 



*) Pfeffer, Pflanzenphysiologie. 



