171 



jimiž jsou vlasy, chlupy, peří, nehty, kopyta, rohy atd. Obsahují 

 vesměs mnoho síry (2 až 5"/o) která jest aspoň částečné slabé 

 vázána, odštěpujíc se již při vaření s vodou, ba i při pouhém 

 styku (na př. vlasů) s kovovými předméty. Jiná skupina bez síry 

 neb sírou velmi chudá jsou elastiny ve svazech obratlovců, ve 

 sténách cév a jiných vazivech. Kollageny čili klihodárné hmoty 

 jsou hojné zejména v kostech a chrupavkách obratlovců, i liší se 

 od typických bílkovin, že nedávají při rozkladu tyrosinu, podobné 

 jako retikulin v lymfatických drahách a nékterých žlázách. Konečné 

 pode jméncMii skclcťniu zahrnuje Kriikoíhcrí^*^ různorodé hmoty, 

 l^tcii' tvoří ])(h1i)()Iii nrt) jjokrývkii tělesnou u nižších zvířat, 

 spongin v moískýcli houbách, koncluolin v lasturách a ulitách 

 mékkýšů, korncin v osách rohovitých korálů a chitin, o němž siřeji 

 bude promluveno. 



II. Data. 



Xcz obr.iiíin se k l.iikám jjouze ze synthetických tlílni i»io,i- 

 nismů známých, zmíniti se chci o nejjednodušších hmotách dusí- 

 katých, od uhlohydratů odvozených, které syntheticky lze vyrobiti, 

 a z nichž n«'kttvýeh rozkladem přirozeného materiálu nabýváme. 



Do poslední doby**) uváděly se mezi deriváty ^vH^o^y glyko- 

 šiny. lanrct***] obdržel zahříváním 3 dílů glukosy s 5 díly 25% 

 ammoniaku při ICX)" pí) 30 hodinách zásady, jejž nazval x-glykosin 

 a yglykosin. Dle ného má a-íjlykosin složení Cc Hk N2 a vře při 

 136", |j-<Tlykosin je s ním homologický maje vzorec Cv Hio N2. 

 V^elmi jedovatá z.ásada v přiboudliné z melassy vroucí při 170 jest 

 dle Morinay) asi totožná s ,J-glykosincm. Avšak novější \ýzkumy 

 Brandesa a S/ó/ira Y^) ukázaly, že jiůsobením ammoniaku se kon- 

 stituce cukru tak hluboce změní, že vzniknou sloučeniny o jádrech 

 cyklických, homology pyrazinu: a-glykosin je vskutku met/iy/pyrasin 

 C, IIoNa, p-^\y\<os\n f/iwe//iy//)y7 asm Co Hh N2 vedle těchto vznikají 

 i pyridin G. M.-) N a pyrazin C4 H4 N2. Ve shodě s nimi nalezli 

 Bamberger a Eichho7ii^y\) v přiboudlině zásady dimethylpyrazin a 

 dintethypiperazin C<i \\\\ Xi. 



Skutečné dusíkaté deri\ nv .iikrů ]<^()\.\ glykosaminy.*\) 



*> Knikenbe/\:;, GrundzUjíc i im i vcrgleichenden Physiologie der thie- 

 ii->(hen GcrQstsuhstanzcn. 



**) Tak i u /^<77j/ť'//;</, Hantlbuch der organischen Chemie III. v. 1897-1899. 



***) Tanrcl, Hiilletin dt: la socicté chimiquc dc Paris XLIV. 



t) .\íorin, Zcitschrift fnr analytische Chemie XXIX. (1S91). 



tf) Ihandes und Stóhr, Journal fQr praktische Chemie LI V. 481. 



ttt) liamhcrger 11. Eichhorn, Zuř Kenntnis der im KuseU)) enthaltenen 

 Bascn. Berichte der deutsch-chcmischen Gesellschaft XXX. 234. 



*t) Jiné deriváty než aminové nemají fysiologického významu, pročež 

 na tomto mistč pominuty. 



