195 



hlavně působením chloru, jenž se sodnatýnii sloučeninami dává 

 látku velice známou, sůl kuchyňskou. Ta byla a jest dosud důle- 

 žitou součástí mořské vody, z: níž se, když část moře od ostatní 

 oblasti vodní byla oddělena a znenáhla vyschla, usadily vrstvy 

 soli kamenné, provázené četnými látkami vedle ní v mořské vodé 

 obsaženými, silvinem (chloridem sodnatým), solí hořkou (síranem 

 horečnatým), Glauberovou (síranem sodnatým), zmíněným již sá- 

 drovcem a anhydritem, což nejlépe lze pozorovati na známém 

 solném souvrství Stassfurthském (v severu pohoří Harzského). 

 Mimo horniny vzniklé mechanickou a chemickou cestou jsou ta- 

 kové, jež jsou výsledkem života organického, a nazývají se zoo- 

 genní a fytogenní. Hladina i hlubiny mořské jsou oživeny ohrom- 

 ným množstvím podivuhodného zvířectva. Z něho vynikají velikostí 

 živočichové, kteří bud mají tělo pokryté pevným vápnitým kru- 

 nýřem, jako mořští ježci, mořské hvězdy, rozmanití raci a krabi. 

 Jiní opět vypocují jako náš hlemýžcf ze slizkého, měkkého těla 

 vápnitou skořápku, jež jest jim pak úkrytem před nepřáteli: sem 

 náležejí přečetní plži, lasturnatci (příbuzní škeble a ústřice) nyní 

 nehojní, kdysi však přečetní skořepatí hlavonožci, pak veliké 

 množství korálotvorných polypů. Největší však hojností vynikají 

 z živočichů vápenitou skořepinou opatřených tvorové drobnohlední, 

 kořenonožci čili foraminifery. Zvířata ta přijímají vápno ve vodě 

 mořské v nepatrném množství rozpuštěné ku stavbě svých příbytků 

 a ko.ster; když zvíře zhyne, klesá schránka jeho ke dnu a mine- 

 rální látka její stává se stavbou zejněkůry. Vrstvy tím povstalé 

 bývají mnoho metrů mohutné a skládají se ze samých často jeŠtě 

 zachovalých skořepin a koster zvířecích; to můžeme pozorovati 

 dobře na jedné plotně vápence z okolí Prahy. 



Tak jako foraminifery vápenné, vytvořují křemité řasy Diato- 

 maceae (rozsivky), rovněž mikroskopické, ze svých skořepin značné 

 žíly i vrstvy křemenné; jsou-li ještě sypké podoby, poskytují infu- 

 soriovou hlinku* z okolí Františkových Lázní i odjinud známou. 

 Konečně těla vyšších .stromovitých rostlin, uložená i)od novými 

 usazeninami, pozbyla ze svého složení chemického znenáhla skoro 

 všeho kyslíku a vodíku a stala se základem ložisk uhlí kamenného 

 a hnědého. 



Dle podané genese útvarů jest dosti zřejmo, že táž hornina 

 v dobách nejrůznějších se mohla usazovati, neboť stejné podmínky 

 mechanického a chemického rázu se mohly častěji opakoyati. Zá- 

 roveň jest nepochybno, že vrstvy svrchu stručně vylíčené, z vod 

 usazené, měly polohu původně vodorovnou. Vrstvy, jež vskutku 

 pozorujeme, jsou skoro vždy z polohy té vyšinuty, a sice vrstvy 

 nejstarší na témž místě vždy nejvíce. Uvedli jsme již jako příčinu 

 toho zjevu .stahování země, jež působí pak ve vrstvách pevných 

 tlak s povrchem rovnoběžný. IVo vysvětlení vzáji-mné polohy 



13* 



