201 



(příbuzných přesličkám), dvojklannč se větvících l.epidodonder a 

 Sigillarií, stromů to plavuňovitých, a prerozmanitými, ozdobnými 

 vějíři byUnných i stromovitých kapradin. Vyskytovaly se již i pře- 

 chodní tvary k nahosenicnnym rosthnám, Cordaity. Flora ta ulo- 

 žena jest v usazeninách sladkovodních, jež v Cechách dílem pís- 

 kovce, dílem i důležitá ložiska kamenného uhlí tvoří; mořských 

 usazenin karbonu v Čechách není, jen něco permských vrstev je 

 původu marinního. Ze zvířeny tehdejších pralesů a bažin se za- 

 chovalo nemnoho; přece však víme, že žili tehdy první dlouhorepí 

 raci, pavouci, stonožky, ba i křídla hmyzu nalezena. Obratlovci 

 zastoupeni byli tehdy rybami již dokonalejšími; zvláštní čeleď 

 Stegocephalů (krytolebců) čili Labyrinthodontů byla intcrmedierní 

 mezi plazy a obojživelníky; kdežto praví plazi zastoupeni Palaeo- 

 hatterií, jíž příbuzná Hatteria dosud na Novém Zélandě žije. 



1 vidíme, že již v palaeozoiku vyvinuly se všechny hlavní 

 typy zvířectva; při sledování útvarů následujících všimneme si jen 

 nejcharakterističtějších zjevu a hlavně po.stupu obratlovců. Útvar 

 triasový Čechám zcela schází; jurský zasahá k nám jen malým 

 proužkem ze sousc^dního Saska. Jinak však útvar jurský jest vý- 

 tečně prozkouinán, i člení se ve tři veliké oddíly: Lias (černý Jura), 

 Dogjfer (hnědý Jura), Malm (bílý Jura). Neobyčejně bohatý jsou 

 vrstvy těchto dvou, jakož i křídového útvaru na ammonity, hlavo- 

 nožce s neobyčejně ozdobnou ulitou. Obratlovci jeví opět nové 

 typy: jsou to krokodilové, ryboji-štěři Ichthyosaurus a Plesiosaurus 

 s předlouhým labutím krkem, ptakoještěři Pterodactylus a Rhampho- 

 rhynchus, s letadly na způsob netopýřích, želvy, ssavci vačnatí a 

 první známý pták, Archaeopteryx se slabými, k létání neschopnými 

 křídly, ještěřím ocasem a ozubeným zobákem. Na přechodu k útvaru 

 křídovému a v něm samém objevují se zevně kopytnatým ssavcům 

 podobní ještéři Dinosaurii a Iguanodonti, pak ptáci částečně již 

 k letu schopní (Ichthyornis). Svrchní útvar křídový pokrývá vrstvami 

 opukovými i vápencovými veliké prostory v severní polovici Čech; 

 kdežto zvířenou se neliší podstatně od vrstev předchozích, má 

 květenu již jinou, bohatou poměrně na rostlinstvo jevnosnubné. 

 Zjištěno jest, že klima v době té bylo sice po celé zemi teplejší 

 než nyní, ale nikoli již, jak asi dříve, po celé zemi stejné: lze 

 zřetelně rozeznávati pásmo fauny mořské, a též rozdíly ve zvířené 

 nynějších hlavních kontinentů se objevují. 



Doba třetihorní měla již zvířectvo i rostlinstvo v hrubých 

 rysech takové, jako věk nynější, jehož organismy z části přímo 

 z tertierních se dají odvoditi. Flora střední Ivvropy hostila tehdy 

 vždy zelené stromy a keře, jichž zbytky v pánvích hnědouhelných 

 (v Čechách hlavně v okolí Teplic) se udržely. Zvláštní geografické 

 rozšíření vedlo některé geology ku domněnce, že pol zemský 

 tehdy měl zcela jiné místo, že tedv osa země až o 20" od ny- 



