205 



ještě nejisté jest. Ale také mezi květnými rostlinami máme dosti 

 značný počet bez zeleni listové, a některé z nich dokonce jak 

 vnějším tvarem, tak i jednoduchostí buněčného pletiva podobají 

 se houbám. Našim čtenářům zajisté známy jsou z vyobrazení ob- 

 rovské, žlutočervené květy javské Rafflesio, mající i přes metr 

 v průměru, vyrážející přímo z houbovitého pletiva, cizopasícího na 

 kořenech stromů tropických a hmyz odporným zápachem lákající. 

 Její hojné příbuzenstvo, Rafflesiaceae a Balanophoraceae jsou vesměs 

 cizopasné rostliny, žlutých nebo červenavých barev a dobrodružných, 

 zhusta kloboukům hub podolíných tvarů. Ale také u nás máme 

 nezelené, cizopasné nebo z lesní humosní půdy žijící rostliny, 

 jakými jsou vstavačovité korálice (Coralliorhiza) a sklenobýl (.Epi- 

 pogonj, mnoho tropických Orchideí pohřešuje listové zeleni nebo 

 vřesu příbuzný hnilák (Monotropa), jehož špinavě žluté, kličkovitě 

 zahnuté lodyhy s květenstvím trubkovitých květů, v jehličnatých 

 lesích v zástupech někdy vyčnívají z vlhké půdy. Jinými takovými 

 parasity jsou příbuzné sobě rostliny s nepravidelnými, pyskatými 

 květy: podbílek (Lathraea), jehož růžové, šupinaté oddenky se při- 

 pínají ku kořenům listnatých stromů a četné druhy záraz (Oro- 

 banche) na bylinách cizopasící. Ale jsou také rostliny, jež více 

 méně chlorofyllu obsahují, a přece cizopasné na jiných žijí; tako- 

 vými jsou u nás hnědožlutý vstavač hnízdák (Xeottia nidus avis), 

 zelené jmelí (Viscum), kokotice (Cuscuta) a mnohé jiné. Budeme 

 se nejdříve zabývati normální assimilací rostlin, t. j. pomocí chloro- 

 fyllu, pak pojednáme o některých důležitých zvláštnostech rostlin 

 nezelených, a zmíníme se o zajímavých zjevech symbiosy čili 

 spolužití obou těchto skupin, jakož i rostlinách hmyzožravých a 

 masožravých. 



Fy-^^iologicky dělíme sloučeniny organické nejčastěji na bez- 

 dusičné a dusíkaté. Pro rostlinnou fysiologii jest dělení to tím 

 důležitější, že každá .skupina vzniká v ro.stlinách jiným způsobem. 

 Slf)učeniny bezdusičné, aspoň pokud v ro.stlinách se vy.skytují, 

 skládají .se pouze z uhlíku, kyslíku a vodíku. Ky.slík a vodík jsou 

 sloučeny ve vodě, již rostlina kořeny ze země přijímá, uhlík béřc 

 z ky.seliny uhličité, stálé součásti to vzduchu. Tady se jeví zvláštní 

 vzájemnost mezi zeleným rostlinstvem a ostatním živým tvorstvem, 

 jíž se udržuje rovnováha v celém hospodářství přírodním. Vzduch 

 se skládá z 20 8% kyslíku a 791" o dusíku, ostatek připadá na 

 páru vodní a kyselinu uhličitou, po případě i jiné plyny. Poměr 

 kyslíku a dusíku jest po celém povrchu země a ve všech výších 

 stejný. Kyslík se spotřebuje jednak dýcháním zvířat i člověka, 

 )ednak spalováním, kvašením a hnitím a p. Pokud se týká hoření 

 látek organických neb aspoň nerostů í)rganického původu (v něž 

 čítáme hlavní svítiva a paliva, petrolej a uhlí, jakož i produkty 

 z uhlí získávané), spaluje se tu vždy uhlík, vedle něho i vodík, 

 a vzniká, rovněž jako jmenovanými životními ději, kromě vodní 



