211 



množstvím stopkatých žláz, dotykem velmi dráždivých, které rychle 

 se sklánějí nad hmyzem, jenž po čepeli listu leze, a ncrozevrou 

 se dříve, než nad jeho vyssátou mrtvolou. Rosničku jest možno 

 »krmiti« dokonce i bílkem nebo drobnými kousky syrového ho- 

 vězího masa. V močálovitých tůních, zvláště polabských, roste ve 

 vodě splývavá bublinatka (Utricularia); její vláskovitě dělené listy 

 končí se malými měchýřky, v nichž můžeme zhusta pozorovati 

 chycené drobné korýšc. Podivuhodné stravování živočišné potravy 

 jest u rostlin jistě jen vlastností nabytou; všechny masožravé rostliny 

 mohou vegetovati i bez ní, ale pak obyčejně jsou zakrnělé a ne- 

 vyvinují květů. 



Zajímati snad bude naše čtenáře, že studiem jejich zabýval 

 se veliký Darwin, jenž vedle své epochální theorie podal vele- 

 důležité práce o mořských měkkýších, korýších, tvoření korálových 

 útesů, o pohybech rostlinných, oplozování květů hmyzem, o rostlinách 

 hmyzožravých. 



Na několika předchozích stránkách snažil jsem se naznačiti 

 základy jednoho odvětví rostlinné fysiologie. Vědu tuto, která 

 nyní skvělému rozvoji se těší, na široké základy postavil německý 

 badatel Julius Sachs, předloni ve Wúrzburgu zemřelý, kdysi žák 

 našeho vynikajícího fysiologa Purkyně, a jeden z přispěvatelů 

 prvého českého listu přírodnického »Zivy«. Nyní přední autoritou 

 je spisovatel rozsáhlé rukověti rostlinné fysiologie, ovšem jen pro 

 přesně vědecky vzdělané čtenáře, hpský professor Pfefifer. Z veli- 

 kého množství vynikajících pracovníků bylo by jmenovati v přední 

 řadě jenského Detmera, od něhož (vedle řady specielních pojednání) 

 vyšla přístupnější již rukověť a znamenitý návod ku provádění 

 pozorování; v Rakousku má jméno vídeňský Wiesner. 1 německá 

 universita v Praze má řádnou stolici botanické fysiologie; na uni- 

 versitě české drahně času bude nám čekati na takové přednášky, 

 a do té doby domácím pracovníkům bude nutno návod ku práci 

 hledati v cizině. 



14- 



