Přírodní přehled východních Čech. 



(Psáno 1899. Otištěno v Ottových Čechách, dil XIII., ses. 200. Východních 



Čech sešit 1.). 



Geologický náčrtek. 



v 



Českomoravská vysočina jest jednou z nejstarších částí půdy 

 Cech; veHká část její, hlavně pohraniční vrcholy, nebyla kryta 

 mořem od dob, jež předcházejí prvnímu známému tvorstvu na zemi. 

 K skupině prahorní čili archaické neboli azoické náležejí spousty 

 krystallických hornin, které pokrývají horní poříčí Svratky a 

 valnou část Poličská. Ovšem pokračuje útvar prahorní i pod vrstvami 

 mladšími, jsa jedinou souvislou pokrývkou zeměkoule. Z prahor 

 složeny jsou všechny značnější vrcholy, které po výtce hranici 

 Moravskou lemují. Krajina prahorní vyznačena jest dlouhými hřbety 

 a širokými poměrně údolími; na hřebenech hřbetů vynikají zhusta 

 skupiny balvanů, které jsou zároveň nejvyššími vrcholy (Lucberk 

 737, Skalka 694, Perníčky a Černé Skály 75],Karštejn 774;//; pod. 

 na Moravské straně Devět Skal 837, Malínská skála 81 3, Dratnická skála 

 775); jediné krajina kol pramenů Svratky má ráz více horský. 

 Největší prostory pokrývá rula deskovitým slohem vyznačená. 

 V okolí Svratky, Křižánek a Milov prorvána je rula troskami žuly, 

 která se od ní jen nedostatkem rovnoběžného slohu liší; ale právě 

 v těchto nej východnějších končinách Českomoravské vysočiny jest 

 těžko obě horniny rozeznati, ana se žula zde svým slohem rule 

 velmi blíží. Příkladem těchto žulových trosek jsou právě Perníčky, Černé 

 Skály a p. Na východě Poličská vystupuje rula až po čáru ozna- 

 čenou Poličkou, Staršovem, Rohoznou, Vítějovsí; odtud až ku 

 Svitavce pokrývají ji vrstvy křídové. 



Na sever ohraničuje prahory massiv žulový, který u Kutřína, 

 Perálce, Zderazi, Boru, Č. Rybné, Kam. Sedlišf, Poříče, Zrnětína, 

 Lubné, Borové, Sv. Kateřiny (Skalka), Pasek lze snadno pozoro- 

 vati. Z údolí, jež jsou v něm potůčky prorvána, sluší jmenovati Kali- 

 bánku a Hůra. Zajímavo jest stopovati, kterak žula v okolí Jaro- 

 šova a Budislavi zapadá pod vrstvy křídové, tam pískovci tvořené: 

 na prahorní půdě roste hustý les smrkový, s buky částečně smí- 



1 



