213 



šený; na pískovcích, jež jsou málo výživnou půdou, skoro jen 

 borovice. Svor se jeví zřetelně na nejjižnějším Poličsku, v okolí 

 Bystré a Svojanova. Rozeznává se od ruly hlavně tím, že desky jeho 

 jsou vlnité a velmi snadno větrají, rozsypávajíce se při tom ve 

 množství slídy a křemenný písek. V něm nezřídka bývá množství 

 obecných granátů, které často pěkně jsou v kosočtvercčných 

 dvanáctistěnech nebo deltoidových 24stěnech krystallisovány. — 

 Krajina ta jest vůbec spletí několika hornin: rula přechází tu nejen 

 ve svor, nýbrž i v prahorní břidlice či fyllity (také v drobných 

 ostrůvcích při Prosečské žule, na př. les » Miláčky «), jako u Staršova, 

 Hartmanic, Jobovy Lhoty a Hutí, v amfibolovou břidlici (mezi Svo- 

 janovem a Předměstím, u Dolní Lhoty, Studence, Poloupecna a 

 Trpína), v mastkovou břidlici (dobývanou u Studence). Geologicky 

 nad tyto horniny jsou zajímavější přechody fyllitu v břidlici tu- 

 hovou, pak i ložiska čisté tuhy, provázená žilami vápennými. 

 Takové ložisko je při Křetince u Hutí, kde obklopující je fyllity 

 vysokými, v desky rozlámanými stěnami takměř bránu zemskou 

 tvoří. Rud není téměř v těchto prahorách; železo kdysi dobýváno 

 u Rudy a Telecí. — Prahorní jest ještě z líčeného území část 

 nejsevernější, náležející vlastně k systému hor Orlických, »enklavy«. 

 Tu pokrývá červená a šedá žula pohraniční pruh s vrcholy Schvvarz- 

 bergem, Buchbcrgem, dvojím Wachbergem na západ až k Vý- 

 prachticům, poněkud sahajíc i do údolí Sázavy (pod křídové vrstvy), 

 na jih až za Hcrbortice. V ní se vyskytují kol Heřmanic, pak Ne- 

 pomuku a Laudonu vrstvy svorové. 



Z doby palaeozoické, která v středních Cechách mocně všemi 

 členy svými, útvarem kambrickým, silurským, devonským, kameno- 

 uhelným a permským jest zastoupena, ve východních Cechách 

 máme jen vrstvy nejmladší. Přestupuje totiž perm z Moravy dosti 

 širokým pruhem mezi tokem Třebovky a Mor. Sázavy do Lanš- 

 krounská a za Orlicí jeŠtě severněji až k Liticům. Kolem Trpíku, 

 Damníkova a Lukavy je pokryt mladšími útvary, hlavně diluviem,' a 

 vystupuje jen v ostrůvcích jako RothhUbel Lukavský na povrch; 

 zřejmý je zcela u Rudoltic, Ustrovi, Čermné, Lanšperka atd. Vrstvy 

 permské jsou na první pohled nápadný svými rudými ornicemi, 

 které vznikly zrušením červených hhnitých pískovců. Zkamenělin 

 v nich nalezeno nebylo; u Čermné objeveny tenounké, průmyslně 

 bezcenné vrstvičky uhlí. 



Po dlouhé mezeře zaplaveno bylo Vysokomýtsko, Lito- 

 myšlsko. Lanškrounsko a východní část Poličská zátokami moře 

 křídového, jež tehda dobrou třetinu Čech, hlavně sever země, po- 

 krylo. Usazeniny jeho jsou střídavě kvádrové pískovce, vápeníte 

 opuky a .sliny; povrch jest jinak mírně vlnitý, uložení málo od- 

 chylné; ale drobivé pískovce a měkké opuky snadno podléhají 

 rušivé činnosti vody i vzduchu, které v nich prorvou divoké rokle 



