28 Mindeskrift for J. Steenstrup. XXII. 



I Markbogen staar der saaledes under Ringkøbing By: Ellers har Thomas Jespersen 



Klidt Østersfangst i Forpagtning af Baron Christian Juul Rysensteengaard og skal give aarlig 



til Forpagtning deraf 60 Rdlr. og 6 Tønder Østers, som regnes for 6 Rdlr. 



I Modelbogen meddeles følgende om Forpagtningsafgiften m. m. : I Ringkøbing Fjord er 

 Østersfangst, som hører til Rysensten, hvoraf gives aarhg af Thomas Klidt, som det har i Forpagtning, 

 efter hans egen Beretning 100 Slettedaler, og som samme Fiskerie berettes at være forskrabet, saa 

 det ikke skal være aldeles saa godt som af Begyndelsen, eragtet af samme Aarsag kun for Hartkorn 

 6 Tdr. 



De to Beretninger om Forpagtningsafgiften stemmer overens, da 66 Rdlr. var lig 

 100 Sletdaler, I Betragtning af, at en Tønde Østers kun ansættes til en Værdi af 

 1 Rdlr., er Forpagtningsafgiften ikke saa ganske ringe, og det maa derfor antages, at 

 Østersfangsten i Fjorden ikke har været helt ubetydelig. 



I samme Retning taler den Omstændighed, at en Østers-Skaldynge fra moderne 

 Tid, som Rambusch og Teilman-Friis afdækkede i Ringkøbing By, havde en meget 

 betydelig Udstrækning. Rambusch skriver om denne Skaldynge følgende (1900 S. 

 210 — 211) : »I Enkefrue Stockholms Have i Ringkøbing findes c. 1 Alen under Over- 

 fladen en Skaldynge. Omliggende Huse forhindrede Afdækningen af hele Dyngen, 

 men det lykkedes dog at konstatere, at den strakte sig c. 50 Alen i N. — S. og c. 25 

 Alen i 0. — V. samt at den var c. 1 Alen høj og hvilede paa Strandsand. Den be- 

 staar kun af Østersskaller, alle af anselig Størrelse — 12 Centimeter i Diameter og 

 2/4 i Tykkelse. Skallerne viser Tegn paa at være aabnede med et haardt Instru- 

 ment (Brud paa den flade Skals Inderside) og har ikke Mærker af at have været i 

 Berøring med Ild, altsaa ikke aabnede ved Varme ; Skallerne var rigeligt blandede 

 med vel konserverede Knogler af Svin (Grisetæer), Kridtpiber og Tagstensbrokker. 

 Dyngen skal tidhgere have været meget større, men for ca. 50 Aar siden blev en Del 

 af den kørt bort for at pulveriseres til Gødning«. 



Pontoppidan nævner under sin Omtale af Fiskeriet i Ringkøbing Fjord i 1769 

 endnu Østersfangsten (Danske Atlas, Tome V, S. 811). Frost skriver om Østersen 

 1817 (p. 58): »Forhen var i Fiorden Østersfangst, som tilhørte Baroniet Ryssensteen, 

 men har nu i de sidste 40 til 50 Aar ikke fundet Sted«. 



J. C. Hald skriver om Østersen i Ringkøbing Fjord (1833 p. 262 — 263) : »Østers- 

 fangst er tilforn drevet i Ringkøbing Fjord, men den var aldrig af nogen Vigtighed 

 og er for længe siden ophørt, da den ej skal have svaret Regning, og Østers-Bankerne 

 desuden tildels ere tilføgne«. 



Rambusch meddeler følgende Oplysninger om Østersen i Slutningen af det 18de 

 Aarhundrede (1900 S. 208): Aar 1778 var Østersbankerne bortlejede til Jens Tang 

 paa Udstrup i Staby ; sidste Gang bortlejedes de til Oberstiøjtenant de Hoffmann 



paa Aaberg i Vedersø, sammen med Forstanderrettigheden paa Nørreklit 



»Denne Leje udløb 1ste Januar 1798 og senere nævnes Østers i Ringkøbing Fjord 

 ikke i noget Dokument«. 



