A. C. Johansen: Om Forandringer i Ringkøbing Fjords Fauna. 41 



af og til i Planktonet; men i større Antal har jeg kun set de ovennævnte Former 

 optræde. 



De forskellige her nævnte pelagiske Organismer forekommer i meget forskelligt 

 Antal til de forskellige Tider; de har hver en kortere eller længere Blomstrings- 

 periode, udenfor den træffes de kun i ringere Antal eller er maaske helt forsvundne. 

 I Slutningen af Maj til lidt ind i Juni udgjorde Asplanchna priodonta den langt 

 overvejende Del af Planktonet og fandtes i uhyre Masser, i Sommerens Løb var 

 den kun lidet talrig, men hen i Slutningen af September fandtes den igen i ret be- 

 tydeligt Antal. Brachionus pala var i Begyndelsen af Juni talrig i den sydhge Del 

 af Fjorden (sammen med Asplanchna priodonta), iovrigt fandtes den ikke i større 

 Mængde. Triarthra longiseta var talrig midt i Juni og senere hen i Oktober, Anuræa 

 aculeata i Slutningen af Juni. I størst Mængde optraadte Anuræa tecta, og dens 

 Blomstringstid strakte sig fra Slutningen af Juni til ind i September. I Slutningen 

 af Juni fandtes Codonella lacustris i stor Mængde, og hen i August og September 

 var Botryococcus talrig. — Planktonets Sammensætning er saaledes temmelig for- 

 skellig efter Aarstiden. De foretagne Indsamlinger strækker sig imidlertid over et 

 for kort Tidsrum, til at der kan udledes rigtigere Resultater deraf. 



Skønt jeg ikke har undersøgt Tarmindholdet af Mysis, kan der vist ingen Tvivl 

 være om, at den lever af disse forskelhge smaa pelagiske Organismer. Det er saa- 

 ledes disse tilsyneladende ubetydelige Væsener, der danner Grundvolden for største 

 Delen af Fjordens Dyreliv.« 



3. De enkelte Dyregruppers Forekomst og Udbredelse i Fjorden i Brakvandsperioden '). 



Pattedyr. 

 MarsTinet. Phocæna communis. 



Marsvinet er af og til iagttaget lige ved Nymindestrømmens Udmundingssted 

 og har været Genstand for Fangst tæt udenfor Gabet. De fangedes dér i Garn, 

 hvis Masker var saa store, at Marsvinene netop kunde faa Hovedet ind i dem. 

 Ifølge Krøyer (1843) fangedes der tæt udenfor Gabet i gode Aar over 30 Marsvin, 

 i mindre gunstige Aar 14 — 16 Stk. Denne Fangst ophørte ved Nymindegab i Halv- 

 femserne af det nittende Aarhundrede. 



Den spættede Sæl. Phoea vitulina. 



Navnet Sælhundebanke paa den lille Halvø ved Renderne peger hen paa, 

 at Sæler ikke har været sjældne i Ringkøbing Fjord i ældre Tid. Tarbensen med- 

 deler (i 1910), at for en Del Aar tilbage saas der mange Sæler ved Nymindegab, 

 medens det nu er en Sjældenhed at se en Sæl der. Kun forholdsvis sjældent gik 

 ^) Fuglelivet i Ringkøbing Fjord, der er udførligt behandlet af Rambusch (1900), skal her 

 ikke gøres til Genstand for Omtale. 



6 



