42 Mindeskrift for J. Steenstrup. XXII. 



Sælerne højt op i den egentlige Fjord. Et enkelt Eksempel herpaa omtales af Tar- 



BENSEN, der meddeler, at omkring Aaret 1870 blev der taget et Individ i en Ruse 



i Fjorden udfor Klegod. 



Sælerne er ikke i Nutiden særlig almindelige ved Jyllands Vestkyst, og der 



dræbes kun faa af dem. Ogsaa i ældre Tid synes der kun at være fanget faa af 



dem. Hald skriver i 1833 om Sælfangsten ved Jyllands Vestkyst følgende (p. 258): 



»Sælhunde fanges meget sjældent, og kun naar de kommer paa Land og tilfældigvis 



findes sovende; man slaar dem da paa Snuden med det første det bedste, der haves 



ved Haanden«. 



Fiske. 



Fiskefaunaen i Ringkøbing Fjord i Brakvandsperioden var fattig paa Arter, der 

 ynglede i Fjorden og tilbragte hele Livet der, men ret rig paa Arter, der tilbragte 

 en kortere eller længere Tid i Fjorden. 



Individ antallet af Fisk var for adskiUige Arters Vedkommende meget betydeUgt, 

 og Udbyttet af Fiskeriet i Fjorden var ansehgt. Det er da klart nok, at der og- 

 saa har været en Mængde hvirvelløse Dyr til Næring for Fisken, men det var kun 

 Individantallet af de hvirvelløse Dyr, der var stort. Artsantallet var forholdsvis ringe. 



De almindeligste Fiskearter i Fjorden i Brakvandsperioden var Aalen, Smel- 

 ten, Hælten, Graaskallen {Leuciscus rutilis), Skrubben, Silden, Gedden, 

 Aborren, Horken, trepigget Hundestejl, tipigget Hundestejl, den 

 hvide Kutling {Gohius minutus var. microps), Aalekvabben og Flodlampret 

 {Petromyzon fluviatilis). Med Undtagelse af Graaskallen, Gedden, Aborren 

 og Horken kunde disse Arter træffes i alle Dele af Fjorden, baade i ferskere og 

 saltere Vand. De fire sidstnævnte Arter kunde derimod kun leve i Vand af ret 

 ringe Saltholdighed. 



Af de ovenfor anførte Arter ynglede de to Hundestejle Arter, den hvide 

 Kutling, Silden og Aalekvabben i Fjorden. De fire førstnævnte af disse Arter 

 har demersale Æg, og Aalekvabben føder Unger. Fuldmodne gydefærdige Sild er 

 ofte iagttaget i Fjorden, og ifølge de foreliggende Oplysninger om Yngelens Optræden 

 i Fjorden er det sandsynligt, at den har gydet der, hvad ogsaa Krøyer antog. 

 Skrubben har rimeligvis ikke gydet i Fjorden i Brakvandsperioden. Krøyer an- 

 tog det, men dens Æg og spæde pelagiske Yngel synes kun rent undtagelsesvis at 

 forekomme i Fjordvandet selv i Nutiden efter Hvide Sande Kanalens Aabning. Om 

 Smelten og Aborren har ynglet i Fjorden eller kun i de tilstødende ferske Vande, 

 er ubekendt. De øvrige af de ovenfor omtalte Arter yngler i Ferskvand, og de har 

 rimeligvis alle søgt op i de til Fjorden stødende Aaer for at gyde. Det samme gælder 

 følgende andre Arter, der i større eller mindre Antal kunde træffes i Fjorden : 



Snæbelen: Coregonus lai>aretus var. oxyrhynchus. 



