A. C. Johansen: Om Forandringer i Ringkøbing Fjords Fauna. 9 



Ved Nordenden af Hans Lønnes Pold 0.1 Meter (0.4 P'od) 

 Ved Gammel Bjerregaard 0.08 — (0.25 — ) 



Ved Nymandsbjerg , 0.0 — (0.0 — ) 



I den Periode, hvorfra disse Maalinger stammer (70erne i det 19de Aarhun- 

 drede), mærkedes Flod og Ebbe saaledes kun i Nymindestrømmen, ikke i 

 selve Fjorden, men i ældre Tid, f. Eks. i det 17de og 18de Aarhundrede, da Udløbet var 

 bredere og laa langt nordligere mærkedes Ebbe og Flod ogsaa meget tydeligt i selve 

 Fjorden. 



Ogsaa Vandets Saltholdighed var i højeste Grad afhængig af Udløbsforholdene, 

 hvad der nærmere skal omtales i et senere Kapitel. 



Ringkøbing Fjord modtager et betydeligt Tilløb af Ferskvand. I Stadil 

 Fjord udmunder Hover Aa, Tim Aa og Gammelaa, samt Afløbene fra Nørre Sø, Hug 

 Sø, Staby Sø og Vester Stadil Fjord. Fra Stadil Fjord føres Vandet ned til Ringkøbing 

 Fjord gennem Von d- Aaen. Paa den østlige Side optager Fjorden Venneraa, Skernaa 

 og Hemmetaa. Paa den sydlige Side optager den Aner-Aaen gennem to forskellige 

 Strømme: Falen Aa eller Falen Strøm og Gjødel- Kanalen. 



Skern-Aaen er langt det vigtigste Tilløb til Fjorden. Den er 93 km lang og 

 afvander et Areal paa 2400 km^. Hølge Rambusch anslaas dens Vandføring til 

 600—1000 Kubikfod (ca. 20—30 m^) i Sekundet. 



II. Den fossile Fauna i de fra Ringkøbing Fjord afsatte Lag. 

 A. Faunaen i Klæglag over Fjordens Vandspejl. 



Som det fremgaar af Hautz's Undersøgelser i og ved Ringkøbing Fjord^), findes 

 der ved den østlige og nordlige Del af Fjorden udstrakte Klæglag, der er afsatte i 

 Saltvand og Brakvand, og som naar op til ca. 1.5 Meter over Havets og 1.25 Meter 

 over Fjordens Niveau. Disse Klæglag kan have en Mægt.ighed af indtil 1.3 Meter, og 

 Lag af Strandsand med Saltvandssnegle og Saltvandsmuslinger er ofte indlejrede i dem. 



Under Klæglagene forekommer der Tørvelag, i hvilke der paa adskillige Steder 

 er fundet Egestammer. Hartz anfører, at Tørvelagene kan have en Mægtighed af 

 indtil 2.3 Meter og gaar ned indtil 2.3 Meter under Havets Overflade. 



Hartz anser det for sandsynligt, at disse Tørvelags Dannelse i og ved Ringkø- 

 bing Fjord falder sammen med den almindehge Landhævning før Stenaldersænkningens 

 Tid (den baltiske Indsøtid), og heri har han rimeligvis Ret. De paagældende Klæglag 

 skulde da være dannede enten under Stenalder-Sænkningen eller i en senere Tid. 



^) N. Hartz: „Træk af Fjordens geologiske Udvikling" i Rambusch: Studier over Ringkøbing 

 Fjord 1900. 



2 



