124 Mindeskrift for J. Steenstrup. XXII. 



Oversigten Side 118 viser, at der i Aarene 1898 — 1900 ogsaa har været et ud- 

 præget Maksimum i Udbyttet af Aalefiskeriet i Ringkøbing Fjord/) og dette kan 

 ogsaa forklares ved, at der i disse Aar dreves et særlig intensivt Aalefiskeri i Fjorden 

 i Sammenligning med de nærmest foregaaende Aar. Omkring Aaret 1897 blev man 

 opmærksom paa, at der i London fandtes et Marked for smaa Aal, og flere Red- 

 skaber, der tidligere slet ikke eller kun i ringe Udstrækning var blevne anvendte i 

 Fjorden, blev nu i dette og de følgende Aar stærkt benyttede, saaledes finmaskede 

 Aaleruser, Aaledrivvaad, Tromleglib og Skovlvaad. De to sidstnævnte 

 Redskaber blev snart forbudte som ulovlige, men med finmaskede Aaleruser, Aale- 

 drivvaad og Aalepryne blev Aalefiskeriet i 1898—1900 drevet med stor Energi. Be- 

 standen af gule Aal er da blevet reduceret meget væsentligt herved, saaledes at 

 dette senere er gaaet ud over Fangsten af Blankaal. 



De opvoksne Individer af Skrubben ( Pleuronectes fiesus) har øjensynlig siden 

 1910 fundet bedre Vilkaar i Fjorden end tidligere. Udbyttet har siden Hvide Sande 

 Kanalens Aabning været i overordentfig stærk Stigning (se Oversigten Side 118), og 

 Fisken har været af en bedre Kvalitet, Den omfattende Indvandring af Saltvands- 

 muslinger og Børsteorme har bragt Skrubben i Ringkøbing Fjord en kærkommen 

 ny Næring. Hvis Fjordvandets høje Saltholdighed skulde holde sig, er det dog næppe 

 sandsynligt, at Skrubben i ret lang Tid skulde være i Stand til at hævde en domi- 

 nerende Plads over for Rødspætten. 



Fra 1910 spores der en betydelig Nedgang i Fiskeriet efter Gedde, Aborre 

 og Brasen, og for Aaret 1912 opføres disse Arter slet ikke i Statistiken. Ejen- 

 dommeligt nok var Udbyttet af Skallefiskeriet i 1910 særlig stort. Det er ikke utænke- 

 ligt, at dette er en Virkning af den stærke Indstrømning af Saltvand gennem Hvide 

 Sande Kanalen, idet dette drev en Mængde Ferskvandsfisk ind i Stadil Fjord og 

 hen i Nærheden af Aaernes Munding i Ringkøbing Fjord, hvor de let fangedes i 

 de talrige udsatte Ruser og Bundgarn. Usandsynligt er det heller ikke, at det store 

 Udbytte af Fiskeriet efter Aal og Hælt i 1910 i nogen Grad kan føres tilbage til, 

 at det salte Vand har haft en lignende Virkning paa disse to Fiskearter, 



11911 fangedes deri Ringkøbing Fjord langt flere Sild end nogensinde tidligere. 

 Den lettere Adgang fra Havet og Fjordvandets højere Saltholdighed har utvivlsomt 

 en Andel heri, 



I 1911 viste der sig flere opvoksne Rødspætter, Pighvarrer og Torsk i 

 Fjorden end i 1910, og disse Arter opførtes nu for første Gang under særhg Specifika- 



1) Et å to Aar senere viste Aalefiskeriet i vore øvrige Farvande ogsaa et udpræget Maksimum: 

 i Limfjorden 1900—1901, i Kattegat 1900—1902, i Sundet og Beltfarvandet 1901. Der er en 

 Mulighed for, at alle disse Maksima kan skyldes en særlig Rigdom paa Aalefaring nogle Aar i 

 Forvejen. De i Ringkøbing Fjord fangede Aal er gennemsnitlig mindre og maaske yngre end 

 de, der fanges i vore øvrige Farvande. Til Maksimet i Ringkøbing Fjord 1910 — 11 svarede et 

 Maksimum i Kattegat og Sundet i 1911 — 12 og i Limfjorden og Beltfarvandet i 1910 — -12. 



