128 Mindeskrift for J. Steenstrup. XXII. 



pleje (som Naalefiskene), eller har demersale Æg (som den hvide Kutling, 

 Silden og den alm. Hundestejl). Om Cottus scorpiiis, Agonas cataphractus, 

 Centronotus gunellus, Cyplopterus lumpus, Spinachia vulgaris, Ammodytes tanceolatus 

 og Ammodytes tobianus, der alle har demersale Æg, yngler i Fjorden, er ikke oplyst. 

 Af Arter med pelagiske Æg yngler Brislingen og rent undtagelsesvis Rød- 

 spætten og Skrubben og maaske ogsaa Tunge, Slethvarre og Pighvarre i 

 Fjorden. — Pelagiske Æg af Brislingen, dels i Kimskivestadiet og dels med pig- 

 menteret Embryo, er fundet i Fjorden Øst for Ballehage d. 4de Maj 1913. En hge 

 udklækket Larve af Skrubben paa 3.5 mm Længde er funden midt i Fjorden paa 

 St. 1434 d. 6te JuH 1910, og en lige udklækket Larve af Rødspætten paa 5.0 mm 

 er taget i Nymindestrømmen udfor Gjødelen d. 8de Marts 1913. 



e. Oversigt over de enkelte Bund-Invertebraters ^) og fastsiddende Dyrearters Fremtrængen 



eller Tilbagegang i Fjorden. 



1910. 



Det salte Vands Indflydelse paa Bund-Invertebraterne sporedes naturligvis hur- 

 tigere i Nærheden af Hvide Sande Kanalen og i Nymindestrømmen end i de østlige 

 Dele af Fjorden. Allerede i Juli 1910 fandtes et Par Krebsdyr i Nymindestrømmen, 

 der ikke tidligere var iagttaget dér, nemlig Portunus holsatus og Palæmon fabricii. 

 Af begge Arter fandtes voksne Individer. Ogsaa af Asterias ruberis, som Dr. 

 MoKTENSEN ikke omtaler fra Nymindestrømmen, fandtes der nu adskilhge Individer, 

 hvoraf de større dog rimeligvis var indbragte med Fiskeredskaber fra Vesterhavet. 



Strandkrabben og Hesterejen bredte sig i 1910 stærkt i Fjorden og 

 trængte i Løbet af Sommeren helt op til de nordøstlige Dele af Fjorden. Den tid- 

 ligere Vegetation i Fjorden af Potamogeton, Chara etc, blev i Løbet af Sommeren og 

 Efteraaret helt eller næsten helt ødelagt, og herved led ogsaa Brakvandspolypen 

 Cordylophora lacustris et Knæk. Den eksisterer nu næppe mere i den egent- 

 lige Fjord. 



Ved Fiskeforsøgene i Juli 1910 ved den nordøstlige Fjordbred havde Faunaen 

 endnu omtrent samme Karakter som i Brakvandsperioden: Ferskvandssnegle, 

 Ferskvandsinsekter og Ferskvandsisopoder levede ved Bredden sammen 

 med et Par meget euryhaline Krebsdyr. Kun i et enkelt Forhold sporer man en 

 Paavirkning af mere salt Vand end tidligere, nemlig deri, at der af Limnæerne saa 

 godt som ikke fandtes levende Individer, men kun tomme Skaller. 



^) Til Bund-Invertebraterne regnes her de Invertebrater, der i Almindelighed hviler paa Hav- 

 bunden eller er nedgravede i den. 



