40 Mindeskrift for J. Steenstrup. XXXV. 



118. Naucoris cimicoides L. 



Femsølyng. Hovedprofil. Tørv: 100 — 120 cm over Gytjen (Abdomens Overside 



af en ?). 



Nuv. geogr. Udbredelse. Mod Nord i Sverige, Øst om Østersøen til St. Petersborg. Sydpaa 

 gennem Spanien, Italien og Serbien. Desuden i Kaukasus og Turkestan. 



Biologiske Forhold. I Søer og Damme med megen Vegetation. Ogsaa i Brakvand. 

 Ikke tidligere fundet fossil. 



119. Naucoris- Larva. 



Femsølyng. Hovedprofil. Gytje: -f- 40 ^ 60 cm (Abdomens Overside). 



120. Zygoptera sp. 



Femsølyng. Hovedprofd. Gytje: -^60 r- 80 cm (Pandepartiet med Biøjnene). 



121. Blatta-Ootheka. 



Femsølyng. Hovedprofd. Tørv: 200 — 220 cm over Gytjen (en tom Ægkokon), 

 180—200 cm o. G. (do.). 



Almindelige Bemærkninger. 



Hvis man i Mosens Lagserie fandt opbevaret alle de Arter, der efterhaanden har 

 levet i og om den tilgroende Sø, vilde man i Insektresterne se 2 Forhold illustrerede: 

 dels Forandringen i Mosens Fysiognomi, dens første Stadie som tørt Land (i Begyndelsen 

 af Allerød-Tiden); dens derpaa følgende Periode som aaben Sø, der afsluttes af den grad- 

 vise Tilgroning, saa at den til sidst ender som tør lyngbevoxet Mose — dels de skiftende 

 klimatiske Forhold, spec. Temperaturen, og i Forbindelse dermed vor Insektverdens 

 Indvandring. 



Hvad der gør Konstateringen af disse Forhold vanskelig og Resultatet unøjagtigt, 

 er først og fremmest, at man dels ikke tør vente at fmde alle Arterne opbevarede i Mosen, 

 dels at hele Mosen jo ikke er skaaret op til Undersøgelsesmateriale, hvorved Fundenes 

 Antal yderligere forringes. Et andet Forhold, man ogsaa maa tage i Betragtning, er, 

 at hvad angaar de fundne Exempler paa Dyreverdenen i Mosens mere tørre Omgivelser, 

 kan man ikke konstatere, paa hvilket Sted ved Mosen og i hvilken Afstand derfra ved- 

 kommende Dyr har holdt til. Imellem de Landdyr, der har levet i Mosens fugtige Om- 

 givelser — de fleste her fundne Former lever »paa fugtige Steder i Skove« — , kan der 

 ogsaa komme Former, der hører hjemme paa mere tør og sandet Bund, og som derfor 



