8 CARL VON LINNÉ 



utan att af dera afskrifva någon bokstaf, som jag haft 

 mig bekant att den lärda biskopen dr. G. Wallin 

 dem alla mycket noga aftagit, och dem ofelbart med 

 första lärer utgifva. 



Ekonomiska anmärkningar har jag på 'äenna 

 resan mer sorgfälligt hopsamlat. Inbyggarenas se- 

 der, kläder, husbyggnad, deras åker och sädesskötsel 

 deras ängar och skogar, tjärubrännerier, kolmilor, 

 golfstens- och sandstensbrott beskrifvit och här och 

 där som kortast anmärkt, hvaruti ett och annat kunde 

 förbättras. 



Uti mineralogien har jag anmärkt åtskilligt om 

 kalksten, sandsten, alfvarsten, kvarnsten, droppsten, 

 flygsand, med mera som förut inte varit bekant. 



Uti botaniken har jag på många ställen rön, som 

 jag hoppas ej skola vara onyttiga för fäderneslandet. 

 Jag har funnit den örten, af hvilken dea rätta soda 

 brännes. Aghen, som på Gottland brukas till lång- 

 varaktiga tak, har jag beskrifvit, hvilken torde lätt 

 planteras i våra vidlyftiga myrar. Sandhafren, som 

 så besynnerligen dämpar flygsanden. Schisede, som 

 gör, uti dricka, folket nästan blinda. De växter, 

 som gifva mjölk och smör en hvitlökssmak. Rams, 

 som fördrifver ogräs i humlegårdarna. Hagtorn, som 

 bör planteras på ställen, där intet annat träd kan be- 

 stå. Token som tjänar till små häckar i trädgårdar. 

 Åkersenapen och dess underliga natur samt myckna 

 skada. Svenska höfröet, som är så förträffligt i 

 ängar, att jag ej sett dess like. öländska hasseln, 

 som förmenas tjäna till låga häckar. Huru man af 

 eken har en krönika på starka och svagare vintrar 

 hela 300 :de åren tillbaka, samt huru ekar böra hand- 

 hafvas att de måga växa med en rak stam. Huru 

 hauter eller tång brukas till gödsel på åkrar. Hvilka 

 växter trifvas på den allra torraste och magraste 

 jord; och hvilka växter gifva tillkänna, hvarest ängen 

 består af kalljord. Hvarest oljeslageri tjänligast 



