1326 



složenjř ; pokrywky jako listy hoření^pokrywečky wejMní, 

 hrotnaté; příwěsky zákrowní zaokraulilé celé žluto ; \a- 

 bolky aulložílnaté, na hřbetu tupé. — iMa poniori pís- 

 čitém Ewropy jižné. Kwěte w kwětnu a čerwou. ř\ . 



Luisifur Delangiliainps innoliunásul>nu /kaušew kůru kuřeao-^ 

 wau nasel, že ])rášek (10 — 20 graníiw) mírné poí-išfuje Uolein, a 

 řídko dáwení působí. 



P. kolouraíeCé E. helioscopia Li/t. Schk. t. I20< Haipi 

 2. l. 20. Kolowratec I. Mat. Haj. 3"0. — iFel. 'iZl/C. 

 Kořen letní, uřetenowiiý wypauští lodyhu zwýší pídi, 

 obyčejně dole jednoduchau, na konci na ó wětwí oko- 

 iičených rozdélenau, oblau, nejodsláleji chlupatau ; listy 

 slřidawě klínnwité, na hoření polowině pilowané, lysé ; 

 zákrywka složená z podobných IísIůtv, jenž ale jsau 

 wětši a dole n)éné zaužené; wétwe okolíkowé socháte; 

 pokrywečky obwejčilé též na koneční polowině pilowané ; 

 zákrowy žlulavvé jtobolky přeautlé swraskalé, a na hřbe- 

 tu zoblené ; semena wypuUle síťkowaná. — ÍNa rolích, 

 zciništích wšude po Ewropě. Kwěte w Upnu a srp- 

 nu. O. 



Kořen a nať méně ostrau potřebowali k pocišfowání. 



P. obecný. E. Esula. Z,řn. Fl. dan. t. 1270. Rupík. 

 Z kořena mnoholetého wětewnatého wychází několik 

 lodvh přímých, asi I' wysokých, dole wypauiléjícícU 

 mnoho wětwí, strídawých, jichž dolení jsau jalowé, nej- 

 hořejší okolíčnaté, mnohé (12) jakož i pod nimi z aužla- 

 bíček listowých wyniklé, kwětonosaé, socháte; listy husté, 

 slřídawé, kopinatočárkowilé, dole ztenčené w řápík pře- 

 krátký, na konci tupé neb ostré, asi 2" dlauhé, 2'" široké 

 nejlysejší, nejcelejší; pokrywky jako listy lodyhowé ; po- 

 krywečky přísrdčiié. ostré; zákrowy příwěskůw přídwojro- 

 hých ; tobolky hladké. — Podlé cest na suchopařích po 

 celé Ewropě. Kwěte w kwětnu a čerwnu. "4-. 



Mléko jelio prudké zaliúnř brudawice, když se jím nawlljčujř. 

 Kůra kofencwá poCišfuje jakož i semena, jfž ryby omamují. Aby 

 ol podobnélio kwetelii se. rozeznal, mlělali Iiexameter: Esula liictvscH, 

 sine lacte Linaria crescit, Čili : MléCnatí pryšec, kwětei bují beZe 

 mléka. 



P. /cwětelowý E. Gerardiana Lín. Jacq. aust. t. 436. 

 Kořen wně nahnědlý, mnoholetý, tlustý wypauští trs lodyh 

 asi I' wYsokých, lysých jako ostatní díly, dole jednodu- 

 chých ; listy roztraušené, dosti směstnané, čárkowitokopi- 

 naté, ostrě, hrotnalé, 3žilé ? okolík složený z mnoho wě- 

 twí sochatých; pokrywky širokokopinalé, pokrywečky ši- 

 rokosrdčité .hrotnaťé ; zákrow přiw6skůw nejcelejších 5 

 tobolka lysá hladká. — W půdě hlínaté na pahrbcích 



