13il 



je. ZeuikowK aineriřtí druhdy l)iilwy roztírali na žernowech <lra- 

 sl.iwýcb, X láwy udClanýcli. Nyní niají k tonm kolo asi 4 — ň' w jtru- 

 niěru veliké, na laukoti pobité liřehy inajfcími lilawiznn řtyriira- 

 nau, ostraii, anebo mají k toinii 2 — 3 hřídele dřewěné, proti sobií 

 se otáfťjící, po wrchu též pobílé takowjini Iiíeby. Při tom ná- 

 leží prililížeti, aby biilwy co nejlépe byly rozdrobeny. Strauha- 

 nioy tak nabyté nasýpají do pytlů přízeuýdi , anebo z kúry udela- 

 nýcíi a wytlarí je lisem silným co možná dobře. Co zbylo (po- 

 krutiny), slowe Unsáwa, jenž usušená dlauhý Cas se drží, obyCeJDČ 

 ale dwojf práci se podrobuje. 



Frwní tCdito prací jest a spolu nejjednodušší, že dělají z ka- 

 sáwy inauku, kasúwownn, mnriihotowau, kuák. K tomu cíli dají ka- 

 sáwu na pánew mSděnau, asi i' dlauhau, 7 — 8" hlubokau, a ohněm 

 prudkým a stejným ji suší, pořád míchajíce. Tau prací promění se 

 kasáwa w drobky, docela wyscline a poněkud se zabarwí. Když 

 wydáwá zápacli a rySawí , jest práce zkončená. Tenkrát oheň 

 se umenií, a kasáwa rychle se wybírá lopatkau, a rozlirne se po 

 loktuši, aby wystydla. Tak se muže do bec«*k nacpati a achowati, 

 jelikož ještě po 15—20 letech jest dobrá, bylali ochráněna před 

 wlhkem. Přidáwají ji do |)oléwek, waříce maso nebo ryby, buď do 

 mléka, buď, jak to Negrowé dělají, do pauhé wody s troškau soli. 

 Nejsilnější tlowěk nasytí se i^j librau za den. 



ObyPejně ale dělají z ní tak nazwaný chivb kasiiwowý íili 

 kasátvH wlastně. K tonm cíli nasypau na železný plech wrstwu ka- 

 sáwy na 2 prsty tlustau a dřewCnan lopatkau wsude stejně ji stlačí 

 a položiwíe to na třínožku, rozdělají mírný oiieu. Jelikož zrna 

 kasáwowá se spekaii, nabudau twaru "placky, kterau obrátiti náleží, 

 al)y i na drnlié straně se upekla. Nyní s plecím wzafá, dá se wy- 

 stydnauti. Pak welmi krucliá a rozdroliletná jsnuc, miiže se jísti 

 bez soli co rliléb anebo s masem., rybami, owoceni a d. 



Cím kasáwa drobnější, tím jest lahodnější a křeliCí; dmtnějŠf 

 jest, když pražením zCerwenala. Mauka kasáwowá dopola smíchaná 

 se pšenir-nau dáwá chléb bělej.sí a chutnější nežli z j)a»ihé pšenice. 

 Z kasáwy dělají tak nazwaný ltni<ion, močíce ji (rochu u wodě stude- 

 né a uwrhnaure ji pak do wřclé, potom ji rozmíchají na těsto nebo 

 na kaši, o níž otroci řernochowé obyCejně jsau žiwi ; jest to potra- 

 wa lehká a zdrawá. Dáli se do langonu cukru anebo uielasy, slo- 

 we mnWlé, jež dáwají nemocném Negrům. 



Ze Sfáwy z bulew manihotowých wytlařené sráží se mauka 

 předrobná a bělostná, již potřebují ku škrobení plátna, a mnnssnche 

 lipiokn rili ciiiikn nazjwají. Z té dělají tenífké jilacky se solí pe- 

 kauce je w listy bananowé zaobalené w peci ; ])laciřky ty jsau wel- 

 mi lahodné a co sníh bílé. Dělají z ní také pudr, který prý gasein 

 nazírá wlasy. Též jí užíwají na místo mauky. 



Galibowé dělají z manihotu několikero nápojůw. riA'i< jest 

 nápoj příjemný, kyselý a spolu i žiwirí, jej/ dělají oech;ijfce kwasi- 

 ti kaši z kasáwy, patat rozstrauhanv h a wody ; obyr-f-jně cukr do 

 nělio přidáwají. Knchivi po duiti podobné hrnštáku, dělají wařfce 

 n wodě kachivi , odrodek manihotowý , několik pa(at, (""asto Irorlm 

 Sfáwy ze třtiny cukrowé a nechajíce wšecko asi 48 hodin kwasili. 

 Ten nápoj oj)íjí, mírně pit alu otwfrá a žene na moř, Pnjn wfou 

 podobný nápoj dělá »e též z kasáwy ferstwě upražené, a patat roi- 

 drobcnýrh, s wodau smííhaaých a nechá se pul dne kwaviti. Vuiipnjn 

 koneCně nápoj předešlému podobný jako jab<'ák řízný, oSkliwost 

 zbuzujícf, řím starSÍ tím opiji wíjíí. 



