1366 



nich I která Jo {erau, liedwábí Spatné dAwajf. We wlustecli Jedí 

 inoruSe. Mnoliem wúženřjší jest dříwí liílé, u (irustřed žlutawé, Im- 

 »t6, drohnowlákné, pewné, trwanliwé, 



AJ. kanadská. M. canadensls Poir. Welnii se po- 

 dobá předešlé, od níž so ale liší, že listy jsau 3 — -óla- 

 loóné, zmládí chlupaté, na rubu bělawé a skoro aksa- 

 mitnaté, že kwéty přibliženější délají klasy hustší a 

 wólší. — ' W Kanadg, 



Podlé zkaiiSek Aiidibertowých hausenky hedwába( rády žerau 

 list jeho a Iiewáb/ dáwají tužší a pewnCjšf nežli bclomonišowýin kr- 

 mené ; není wyjednáno, zdali i w ninožstwí nějaký rozdíl. 



M. bílá. M. alba Lin. Lam. 1. 763. / 2. Schk. l. 290. 

 Moruše bílá Mat. fVel. 99. Podobá se morušeni černéi 

 jest ale obyóejně nižší; listy taktéž jsau různotwaré, 

 anobrž i peřenolaloCné, mnohem tenší a měkší, na lí- 

 ci šerpiwaunké, na rubu po zebrách pyrite; klasy samčí 

 tenší, lysejší; klasy samici obyčejně déle slupkaté; 

 blizny menší, lysé; »noruše menší, obyčejně bílé, též 

 čerwenawé a černawé. — Wlast jak morušeně černé. 

 Kwěte w dubnu a kwétnu. 5- 



Jest toiiiii asi 303 let, co ten strom w KwropS jižné se sází ; 

 k nám jakož i do Kwropy wabec prostřední přišel před nedáwnenit 

 jakož i do Ameriky sewerué. Sázení-u w rozdílných podnebích 

 zwrliniil se w roaliCné odrodky, jiclrž wSeeh listí ke krmení Iiaiisenefc 

 hedwábních se jediné hodí, a jiným nedá se dokonale nahradili. Od- 

 rodkiim listiiw welikých, sladkýcli, přídnžnatých dáwají předek. U nás 

 probyteCnSji jest strom ten toliko nechati zkřowatuti, načež ješt6 

 lýko roCnfcli wýstřeikůw copoCnu k dělání wýborného, bílého papíra 

 potřebowati se může. Drfwí kmenowé, žlutawé málo merhowanéj dosti 

 t.ttrdé, hodí se na autlá díla truhlářská a saustružnická. 



M. tatarská, M. latarica Pall. ross, 2. t. hl. Selko- 

 wice. Stromek neprawidelaě wětewnatý ; kmen pořídku 

 zilauští ramena; kůra šediwá; dříwí nejtwrdší, žluté, 

 žilnaté I smítky tenké, prutowité, hladké, šedé, napla* 

 wélé a jakoby bílé jínaté ; rozhy listnaté, dole plodo- 

 nosné ; listy mírné weliké, nejdéle řapíkaté, obyčejně 

 waječné, na konci záokrauhlené, welmi pořídku ostré, 

 na zpodině často nestejné, celé a přísrdčité, nejhladší} 

 dosti stejné a tupé pilowané, nejčastéji celé? jest od- 

 rodek listí hluboce .Malokého, chobotnalého nebo 31a- 

 lokého, alespoíi jedním chobotem wyiříznuiého ; owoce 

 drobné, dlauhoslopkaté, čerwenawé nebo narusalé, mé- 

 nú chutné. — ■ Podlé Wolhy a Donu w Rusi. Raší a 



kwěte w dubnu. 5- 



Nyní w Nowé Rusi okolo Charkowa a jinde se sází pro hed- 

 wábníky, jimž listy jeho w>bornau dáwají píci. Owoce mdlé jedí 

 swiží, nebo je suší, nebo z noho dělají powídla. Též robí z něho 

 wino a přepalují silný a chutný líh. 



