1^68 



1, příboční, o 3 wláskowitých čnělkáoh. HolÓDka w duž» 

 riině jcžle zweličclého. 



S. obecná. F. Garica Lín. Trew. Elir. t. 73. 7í. 

 Lam. t. 8()l. Plenk 1. 73G, ^r/í^. 1. 3á8. DiisselU, \. t, 

 13. Zíťc^ jc. na/. 3, t. 28á. Fík. 3/a^ ^^/. H4. — /fr/. 

 100. Kep anebo strom 5 — 25' zwýší í wětwe křiwé, řid» 

 ké, plt^é mléka bílébo ; rozby buřiaté ; listy letní, strida« 

 wé, řapíkatéj, srdčité, 3 — ólaločaé : lalokůw lupech, cho- 

 botnatozubatýcl), na bci serpiwé, na rubu pýřiloaksa* 

 mitnaté ; ježíe krútkostopkatá, w úžlabíčkácli ojedioťlá, 

 bruskowiiá, bladká, lysá, na čecbalce pupečnatá, dolq 

 několika šupinami obklíčená, dříwe zelená a tuhá, u» 

 zrawši belawá, žluiá, zelenawá, čerwenawá, fialowá ne» 

 bo nábnčdá, měkká, šťáwnatá, -^ VV Lewantu, ATrico 

 sewerné a Ewropě jižné sama od sebe roste, w lýcb- 

 že zemicb se sází. W teplejších končinách polrád 

 kirěte a zrá. \. 5 ♦ 



W teplejšícli krajinácli weliké innožstwř odrodkřiw znají. U 

 n4$ strom ten hiiď tulíé powetří nesnáší buď zůstáwá zakr.«<iil5t 

 Owoce, smokwi/, pihuiy, fíky w teplejšfdi krajinách surowé nebo 

 rozdílnýin způsobem připrawené jedí ; taiiitéž je suší k zasílání 

 do krajin rl(la<!nv(:li , ivdežto je jedí u tabul , oLycejnuji ale W 

 lékařstwí potřebují. K nám pridiázejí nawi/kané (sniyrenské) apebo 

 do beřiek naložené (daliiiatské) ; prwni jsaii wetší. .Strom d>woký, 

 slowe w Lewantu a w Africe $t\\(tkwu/i kozí. Do nezrál) d> smokew 

 klade jistý bmyz, žlabatka smokwowá (Cynips psenes), swá wejrř, 

 z ktep^cb na podzim wyletují žlabatky dokonalé , jež opět swá 

 wejce kladau do smokew podzimních (dikjcli) mlad5clif W tecli zů- 

 stávají celau zimu, až pak w kwetnu žerauce u wnitř působí, že 

 wStší množstwí šfáwy přitéká jako w dubSnkácb, čímž smokwy se 

 zweliCují a zešfáwnacujf. Též se domnlwají, že hemzáním žlalatek 

 usnadňuje se zúrodnění. W řerwnu powesí smokwy zimní na smo- 

 kwone štěpné, aliy hmyz nawrlal jejicli owoce. To již dělali za casii sta- 

 rých Kekiiw a Kímanňw a později i w Lewautu a oa OstrowecU 

 fteckýcii. Nyuf nalilřžejí, že ta práce jest zbyteCaá, jelikož w Kwro- 

 pě smokwy bez toho hmyzu zrají. 



S. egifptslcd. F. Svcon^orus Lm. Ficus indioa iHiik, 

 ph/f. t. 178. / 3. Alp. ex. t. 12. Fík egyptský Mn(. 

 Háj. 8í. h. —^ IVel. 102. Fíkomorwa. Strom mnohowe- 

 ký, 40 — óO' zw^ší ; kmen pretlustý, wřlwe welmidlaujié, 

 takže koš jeho zastěňuje powrcli 40 krokůw ; listy stří- 

 dawé, řapíkaté, wejčité, příokrauhlé, srdčité wykrojené, 

 někdy zakončilo, tupé, nejcelejší, wykrajowané nebo 

 rohaté, 3žilé, žebernaté, zmládí obak plsťnaté, pak oly- 

 sající kromě na žilách, 5" dlauhé, \" široké ; řapíky 

 siolwa zdélí jedné třetiny listowé, plsťnaté ; palisty wej- 

 óité , ostré , hustě chlupaté ; ježic kwřtná w hrozen 

 nahromaděná wynikají z wělwí a smítku bezlistých , o 

 stopky podepřená, několika šupinami kopinatymi dole 



