1372 



S. ztepilá F. excelsa Fahl. Alli-Moer-Alou Meefí. 

 3. t. 58. Slrom ohromný, spaušlějící kořeny wólrnť, 

 ježto wétším dílem Inau a iípnau na kmen, lakowým 

 způsobem welmi tlustnaucí, některé až k zemi saha- 

 jí; u Bajkamu chrámu stojí lakowý strom obwodu 50' 

 tlustý a snad 2000 let starý. Listy úkosně kopinaté, 

 zakončíte, kožowité, lysé; owoce podwojné, stopkaté, 

 kulowaté, hladké. — W Indii wýchodní, 



Z kůry aurízautó prýští se mléko ostré, na wzciucliu Cerwe- 

 nající a proti bedlám a zatwrdlosti jater prospěšné; listj a owoce 

 proti bčhawce. 



S. podiwnd. F. indica Lam. Varinga laliíoiia fíumph 

 3. t. 8 i. Rliccd. 1. /. 28. Strom ten způsobem rozmno* 

 žowání od dávvna byl předmětem podiwení cestowate- 

 lůw. Ačkoli wice smokwoň má tu wlastnost se roz- 

 množowati kořáním wetrným s wetwí dolů se spauště- 

 jícím a tu kořenujícím, wZdycky zňsláwá tento z ohle- 

 du toho nejúžasnějším. Jest ale weliký , wždy zelený, 

 mnoliowěký, wysílající wětwe, jejichž délku nelze usta- 

 nowiti, protože od místa k místu wyhánéjí wýsiřelky í. 

 kořeny vvětrné, k zemi se spauštřjící a tu kořeny že- 

 naucí; nežli ale w zemi se upewní, dělají pně, kmenu 

 starému podobné, z nichž wětwe nowé pučí opět wý* 

 dáwající kořeny wětrné podobným způsobem se cho- 

 wající ; jeden strom tedy takovvým během se rozmno- 

 žujíc může časem udělati celý lísek. Koš nesmír- 

 ný a zrutný takowého stromu, rozpoložený na welikém 

 množstwi kmcnůw rozdílně tlustých, přirownáwají ke 

 klenutí wclikého stawení, podepřenému mnohými slaU* 

 py. Listy jeho jsau vvejčité, zakončíte, nejcelejší, dole 

 ostré, 3" dlauhé nebo delší, lysé, obyčejně na rubu py- 

 rite, úkosně žebernaté a síťkowané ; owoce zakulatélé, 

 obwejcowjté, bez pokrywky, nejkratšeji stopkaté, hlad- 

 ké, úžlabíčkowé, podwojné. — VV Indii wýchodní. 



Owoce nasládlé žeraii toliko ptákowé. Listí jedí co zelenina ; 

 dříwí pálí; z kůry dělají lunty, z lýka papír, kořeny wětrné w lé* 

 karstwí potřebují. Ze šfáwy též dělají kaiíCuk. Čerwec lakowý po- 

 dobným způsobem jako na smokwoni poswátné dáwá ftňwod lace. 

 Z kůry obzwlúštním uměním točí šňůry k natahowání inkůw ; též jí 

 bárwí na cerweno. 



S. barwířská. F. venosa Ait. F. infecloria JVild, 

 Tsiakola Rhccd. 6. t, 64. Strom okázaly; lisťy wejčilé, 

 na konci ztenčené, ostré, dole zaokrauhlené, přísrdči- 

 té, na líci prohlubeně tečkowané, nejcelejší ; owoce za^ 

 kulatčlé, sedawé, pokrywkatc. — W lesech Indie wý- 

 chodní. 



